175 ^P^'- -^^j* J"^* ^4^ 



rymd, dcfsutan åndrar vattnet ofta hvart moment^ 

 fin tyngd af varma och kold, få ock af andra 

 omftändigheter, 



12. Men ehuru gen den^ uti §. f . beftref- 

 ne vågen är, at finna dc blandade metallers pro- 

 cent uti blanningeny fa upkomhia dock vid vig- 

 ningarna bråk, hviika ibland göra arbetet vidiot- 

 tigt : och det vårftaår, at orn defla bråk åro af 

 fädana vigter, fom åi*o något llora delar af kulans 

 vigt, få kunna dcraf lättcligen felaktiga brak ait- 

 gifvas, hviika genom rnultiplication gora ftora 

 tel i rätta procenten, fom genom Forfök år tun- 

 nit, oaktadt* rakningen for fig altid kan vara U- 

 tan fel. Til ati Itorftamogelighet forekommader* 

 ta, år följande Tafla uträknad ^ hvilken flledcs 

 brukas. 



§. 13. Man tager en form, uti hvilken en 

 kula, guten af rent Ten, väger vid pafs i lod 

 fvånfiv viftiiaiie-vigt, eller något mera, fä at vig- 

 ten ej blifver for liten til följande indelning : iden 

 formen gjutes flera kulor af rent Ängeilkt Block- 

 Ten , at foka en likhet emellan dem genom noga 

 gjutningar och fkrodningar. Dc flälta man får likaft 

 til vigten, väger man tilfammans , och delar vig- 

 ten uti få mänga, ganika noga lika delar, fom 

 kulorna äro , hviika äro vägde tiifainmans : en 

 fädan del tagqi; man för en ren ten-kulas ratta 

 vigt, guten i denna form : efter dcnm vigt lå- 

 ter man en Mathematifk inftrument-makare gora 



noga jufte4^ad Centner vigt, iä at cn Centner 

 eller 100 ^ är noga lika med en ren tcn-kulas 

 vigt, guten i den formen, fom vigten gores til. 

 Til defTa göras lodvigter, af h vilka lod våga 



