17 5 5* Jul. Aug. Sept 197 



men flattboerne fatta fin i rok, lo par i rad, u- 

 tan hatt. Detta Gfta bårgnings-fått, fynes vål 

 vara et vag-fpel: nien jag hafver oftare fett ftåmd 

 f äd i fkog-bygden, ån pä flåtten^ ty blifver ån f å- 

 den pä liftnämnde fått fnart vat 5 fä blafer det 

 dock fnart af igen pä flåtten-, at hon är fårjdig at 

 foras in. 



Rior hafver ånnu ingen budit til at bygga. 

 Slåtboen j fom hafver hvarken timmer eller ved 5 

 kan ock någorlunda vara til ut urfäkta. 



§. 3. Om Ang och Betesmark. 



På flått-bygden år måft altfammans hårHg häfd * 

 valls ang, prydd med de tåckafte och fundaftc 

 växter. Men få år dock ången foga fvarande e- 

 mot åkern : emedan hon aldrig godes eller anfas. 

 Hår kan vara den gård , fom hafver 20 Tunnors 

 utlade 5 och ej mer ån 20 lafs ho^ men åndå en 

 bördig åker, fom gifver ymnig f ad j fordenfkul 

 måfte jordmonen vara god i fig f jelf, 



Atfkilliga gärdar hafva fina fmå och bördiga 

 beteshagar , for kor och häftar , famt låta den 

 otriga bofkapengå pä Sockne-allmånningarna,^ el- 

 ler ock ]e2;a dem bart i flvogbygden, hvareft: man 

 for I Dal. 16 ore K:mp kan hela fommaren haf- 

 va bete for et Creatur. BHtva Sockne-allmån» 

 ningarne delte emellan de fkog-och beteslofa he- 

 manen, fom nu år på god våg, kan dä hvar ock 

 en fä (kota fit 5 at det blifver någorlunda utkomft 

 b*äde med fkog och bete for dem alla. 



Ängs^bårgningen ar, i följe af föregående , 

 på flått-bygden fnart åtgjord emedan ångarna åro 



N 5 flata 



