4^ i7^7- Jan. Febr. Mart^ 
titftårningar af flag-rågn, kuller- ftcnar, jord-ras 
och dylikt 5 utan at nåmna äike-flag, jord-båf- 
ningar och jord-flcätt. Uti Sunnerbo Härad 
och Angelftads Paftorat i Smaland fkal en Sjo 
fådt det namnet Rotefjo dåraf, ^t trå- rötter 
blifvit dårutur updragne och brukade fom ved 
på flåttbypden där omkring, det jag vid förbi- 
refande hort forfåkras af ortens Invånare* Pa 
jhvad fått ftubbarna ditkommit, och om Rotc* 
fjo fordom blifvit updåmd til behof for något 
bergs-bruk , kan man ej veta ^ men at vid Skens 
Pappers-bruk och Gåftgifvarc - gard, vid pafs 
cn mil därifrån, fordom varit Hytta eller Ham*- 
mar-verk , fes tydligen af dår varande flagg-ho* 
gar vid Laga ån. Den tiden har val ock (lor 
dcog v^åxt pä denna Slättbygd , det ock deff^ 
llubbar intyga. | 
Updåmda Sjöar kunn|. med tiden lika få lått, 
fom andra Sjöar, ofverv|xa af MSfle, och dåri 
komma tråd-rotter pä fa^ma fått. 
Om Konften eller Naturen updåmmer et 
ilycke land, hvarpå förut finnes en af Maflc 
otvervåxt Sjo, far man, fä at fåga, Sjo ofver 
Sjo, den ena på den andra. Håruti torde grun- 
den ligga til våra Sjöar med dubbla bottnar. 
Skulle den ofra Sjon blifva aldeles måfslupen 
med trå'-r6tter dåruti , och den undra aga ftub- 
bar uti fig förut, kan man pä et litet ftålle fä 
en myckenhet dåraf, om dem gafs tilfälle at 
upkomma* 
4: to Om lar ^ch ålfvar åro delte i två cl-' 
ler flera grenar, arbetar Naturen pä, at dåraf 
cj blir mer ån en ftrom* Äfvenfä Sjöar med 
flere utlopp j et af dem drar efterhand alt vatt- 
net 
