17^7^ Äpn Maj. Jiifi. 109 
dfift^^ f ankas nedr lil^ä fom töcken eller dimba 
flis ned. At få fkcr med långväga rok, det lå- 
rfl* ofta vara befunnet^ hålft vid Sol -gången, 
på alla de orter, dar en fädan rok ftått. Men 
at något vifst vader, framfor andre vader, flcul- 
le ha cti fynnerlig kraft at ncdf ålla en högt i 
luften fvåfvande Rokdunft, dårom har intet foi-^ 
f|öirtsr. 
§. 7. Om Svedje-eller Skogselds-roh fårorfakar 
Torka} En gammal Bonde -obfervation fkal det 
vara, at Svedje-rok fkingrar moln, och foljak- 
teligen fororfakar uphålls - vader. Men det for^ 
ftås af fig ^élf^ at en f ådan fats |r alt for Vid-^ 
16ftig at kunna komma under namn af obferva- 
tion. 
Mojeligt tyckes det vara, at luft^ fom of* 
verflodar med rok , tager til fig och långe be* 
håller en ftorré grad vårme, igenom de mån^* 
faldiga refraftioner och reflexioner af Sol-ftra- 
kf , nvilka cljeft i klart vader antingen fkuUe . 
Mitva qvar uti jorden, eller ock ifrån Jord-klo- 
tet fritt bårtfara i Himmelens vida tålt j ochat 
Itlften igenom fådan vårme kan finnas mindre 
fkickclig, at l,åta vatten - dunfterna ftota tilfam- 
mans och ihopfmålta til regn- droppar. Meri 
däremot år en med rok faturerad luft mera be-^ 
läftad med regn-åmne, ån en klar luft 3 ty all rok 
innehåller tnycket vatten* 
Sådane Frågor borde val med råtta af an^- 
itåldc |Meteorologi{ka Obfervationer kunna til- 
råckéligare uplyfas 3 men fä långe obfervationer- 
hittils fkedt, och fä långe obfervations-platfcr- 
mc icke åro båttré reglerade, år intet hopp at 
kom- 
