.i7<^7* Jul. Aug. Sept. 207 
fä finnes ändock Campbells forfok kraftigt 
ftridiinde däremot 5 emedan det år forråttadt uti 
cn liten Latitud. I anledning håraf kan u\m 
icke ånnu trygga fig til de Geometrifka och 
abftrafta underfokningar , fom uti deiTa åmnen 
blifvit gjorde j ty när fomlige obfervationer be- 
kräfta dem, få gifvas andre fom ftrida däremot, 
och lärer fynas nödigt, at med de nogafte ron 
vidare profva hvad lom härvid bor fornåmligaft 
utredas. Til fädane granlaga forfoks anftållan- 
de, mafte man altfå bruka de redan nåmde A- 
ftronomifke Ur med oföränderliga Pendlar, hvil- 
tas Pendel-kulor bora vara väl tunge, pä det | 
vid Urens flyttningar, gången ej ma forändras, 
hvilket händer med lätta Pendlar. Uren bora 
ock lä conftrueras, ätminftone Pcndlarne, at 
delfas längd icke rubbas af olika kold eller vår- 
må , eller Urets rorelfe dårai lider men , til 
hvilkcn anda de obfervationer, fom Ikola järn* 
foras, mäfte anilållas uti lika grader pä famma 
flags thermometrar : och bor den girna graden 
af värma längre bibehållas, emedan Pendel-ftån-» 
gernas ändringar af kold och värma äro irregu- 
liere, och Ike likfom genom ryckningar, få at 
fåkraft blifver, at lata dem genom mera tid 
taga fin vifla lån^, hvilkci> genom den jämna 
vårman hålles oforänderlig. iDefsutan bor luf- 
tens verkan pä Uret i akt tagas, emedan defs 
olika täthet verkar olika pä Pendelens fväng-^ 
nnigar: Således s har Bouguer uträknat, at i 
Facuo fkal Secund-pendelen vara for Péiris 440,67 
lin> f5r ^quatorn 4^9,2,1 lin^ for Porto -Belo 
439,30-, for lilla Goava 459,47 lin: Om denna 
Parififka Pendel jämförcs med dc ofriga, blifver 
O 4 ge- 
