8 Jan. Febr. Mart. 
ligt blind han var. Således blef hös denne ic^ 
te allenaft erfåtming gifven med en god kan* 
fla, fom hos de förre , ucan ock med en lifli'» 
gare inbiHnirj^s - kraft. 
Om en Grefve i Mansfeld, af iållfam färdig-» 
het, anforer Bartholin i fin Thef. 44. cent» 
III. 5 och Sturmius, in Phyf. general, p. 403» 
famt MuRRALTj i defs Fade mectmi p. 407. 
Qm en Qyinna, fom forftåtr i fynnerhet at- 
fkilja blätt och grönt, uprepar Hamburgcr Ma- 
§mx\y T. XX, hvarvid hon tillagt det Phyfift» 
:ål, ar alla fvarta flackar varit måft flcroflige^ 
och de råda måft glatta. 
Ja, fjelfva afftandets utrönande, utan all fyn^ 
gores begripeligt af Cartesius, de homine, 
p. f8, dar han berättar, huru med z:ne con| 
vergerande cylindrar en Man , fom v^r blind^ 
Jctmde af vinkelens okande eller minfikande, fomj 
flcedde af de hvarandra flcårande kappar, altid 
iakert veta^ i hvad mathematifkt afftånd obje-| 
étet var ifrån honom, fom han dock icke fagj 
cj heller kunde honom . tåfom Herr von Haller} 
rätteligen anmärker. Geometrien vara medfödd. | 
Fornåmligaft vifes, hvad ftyrka åfven de åd^ 
lare Ijålens formogenhetcr kunna upnä hos blin-* 
da månnifkor, af det, fom i Biographia Britan^i 
nica. Vol. VL p. 11, finnes utdragit, om etf 
Marhefeos Profeflbr i Cambridge, fSdd Anno 
i68ä, vid namn Saundersson, hvilken, oak-/ 
tadt han var blind af koppor, innan han var \i 
månader gammaK redan i barndomen lårde fig 
Grekilka och Latin, fämt uparbetade fig til deå 
