177^4 Apr. Maj. Juti^ lyj 
til 2, 3 och 4 alnars långd, da kärnan af en la* 
dan telning år mycket Itor, los och faftfull, och 
lika (adant är Ijelfva trädet. Det kan altlä ic- 
ke ftä mycket emot kölden j men roten blir dock 
ofkadd, frän hvilken näfta var derefter upflå en 
eller flera telningar, fom gemenligen åro min- 
dre frodvåxte, och fed^n bättre hårda ut mot 
vintern. Men når en Mulbårstråds- telning hin- 
ner blifva 3 är gammal, måfte det vara hår i 
landet en nog ftrång vinter, fom dä {kal kunna 
fkada den. Prof derpä, at de kunna tala en 
llräng kold , i fynnerhet dä de blifva planterade 
pä torra och något magra ftållen, at de icke 
gora fdr llarka ftott, låg jag i Montreal i Ca- 
nada^ där, famt längre Norr i Canada, våxte in- 
ga Mulbårstråd vilda , ej heller voro nägra Plan- 
tager deraf där anlagde j men Gouverneuren dcr- 
ftådes hade lätit dit hämta nägra fmä telningar 
af Mulbårstrån frän Södra delen af Canada, famt 
planterat dem hår i en torr och mager jordmänj 
hår hade de ftätt i lo ars tid, trifdes ganlka val, 
och aldrig tagit nägon (kåda af vintrarna, hvil- 
ka vid Montreal åro nägonfin lä ftränga, fom 
uti Sverige. Uti Pennfylvanien fades man dock 
haft exempel derpä, at vid en ovanligt ftark 
vinter et ftort Mulbårstråd dodt utj men det 
har ftätt i ganfka fet jordmän, och ärligen gjort 
mycket frodiga Ikott. 
Nu vil jag nämna nägot om nyttan af detta 
tråd. Det bår en ftor myckenhet Bdr^ i fyn- 
nerhet dä det ftär vid gärdar, vågar eller på 6p- 
na tålt. Näppeligen kan nägot tråd gifvas , fom 
har mera frukt. Ofta fer trädet helt fvart ut 
deraf i och dä trädet ftär på nägot kringftångdt 
