ijS ^77^- Apr. Maj. Jun. 
Ugafte foda for Silkesmafkar. Det år vifst^ at in* 
ga anilalter voro åionu hår tagne til Silkes-af«* 
velns befråmjande, inga Mulbårstrån derfore 
planterade, inga Silkesmafk -agg hit forfkrifne^ 
inga Silkesmafkar nägorftåds hällne, ehuru en 
och h\-^ar medgaf, at lofvenaf detta Mulbårstråd 
var for Silkesmaflcar den båfta foda. Men de 
foregäfvo följande orfak til fin eftcrlåtenhet här* 
urinnan: Landet var ånnu fattigt pä invånare^ 
få at det på intet lått nu lonte mödan, at fys- 
CeKåtta fig med Silkesmafkars fkotfel och det 
af dem fpundna Silkets vidare arbetande. Ar- 
bets-folket var^ for invänarenas ringa antal, gan- 
fka dyrlegdt: maii made gifva en karl i dags- 
penning zf til \ Skillingar SterL och viffa ti- 
der om aret ån mera: en qvinsperfon tog t pro- 
portion derefter. Deremot funno de mera fin 
räkning vid åkerbruket, famt Lins och Hampas 
planterande, jåmte flcogens afkadning, hvilka 
icke fordrade lä mycket kink och uppalsning fom 
Silkesmancarna, och pä hvilken aikaftning af 
äkreil och fkogen de ftrax hade fä god afgäng, 
medelft det all Spanmal, trävirke och annat de 
kunde afläta, blefiä väl betalt, bäde i de Engel- 
fka, Franlla och Spanfka Colonierne i den var- 
mare delen af America, eller här fä kallade Weft- 
Lidien. Men at Silkesmaflwir trifvas ganfta väl 
af lofven af detta Mulbårstråd, hade man mån* 
ga exempel på: en Gouverneur i Connefticut i 
1 Nya England hade en gärd, belägen något Norr 
om Nya York, dår hoU han om fommaren en 
ftor hop med Silkesmafkar, dem han födde med 
blad af detta Mulbårstråd ; de trifdes deraf gan- 
fka val, och fpunno lä mycket Silke, at han 
der- 
