i77^« Oå. Nor. Dcc. 167 
Jivilket lårer vara det fornåmfta fkålet , hvarforc 
allmogen flitigt brukat klara fitt brånnevin med 
kummin. Äfven la befkaffadt år det ock med 
Anis** och Fenkols - fron, ni, 
PIMPINELL/1 ni^ra cultivcras vid Frankfurt, 
an der Oder af brånnevins - deftillatorer , for at 
fned roten iåtta en vacker och hog blä tårg pä 
deras liqueurer. Ty antingen denna rot ofver- 
dedilleras med vatten, eller med fpiritus vini,iä fti- 
ger hennes färgande våfende ofver och tingerar 
liquidum. Växten har en perenn^ lOt^ och kan 
Icomma fort hos ofs. 
4PIUM graveolem ^ Celeri. Rötterna innehål- 
la ett verkeiigt täcker- åmne^ fom pä vanligt 
fått läter frånO^ilja fig. Således följer, at de ock 
kunna producera brånnevin. Fröna hafva cn egen 
flags oangenämhet i fin fmak^ men i ringa del 
lagde pa brånnevin, gora de det fmakeligt. 
SAMBVCVS nigra^ Fläder. Som Iläder-bårBn^ 
fcdan de blifvit mogna ^ äro ganfica faftfulla, ia 
komma de ofverens med alla andra bär, at de 
gifva brännevin. Herr ton Haller berättar, 
$t man utomlands brukar ut af fläderbår bereda 
ett godt vin. Häraf följer , at man genom eii 
fpiritueufe gåfning af dem kan fa brånnevin. Fla- 
derbuOcen år allmänt cultiverad hår i Sverige > 
gemenlige^ afFalla bären om hoftarna, utan 
man gor annan nytta dermed, ^n undertiden ko-^ 
Icar nägot flådermos af dem. De mogna järn'? 
pare i rikets fodra provincier, ån i dc norra^ 
BERBERIS vulgär Berberis -bar. Sedan dö 
blifvit mogna 3 iunehälla de aldcies åmne for tn 
\ 
