Mineral- riket förekommit , yppade fig genaft , 
at Brunften var nlftan allmän folieflagare. For- 
fokces jord-arter, fl;^gger5 tackjärn m. m.j an- 
ftalldes vattu-prot'5 allettädes fans fpär efter Brun- 
ften. Detta kunde icke annat, ån ådraga fig 
upmårkfamhet. Långe bletvo de tydligafte for- 
fok mifstrodde, af fruktan at gora all ting til 
Brunften. Men omfider måfte tvifvelsmäl iip- 
hora, fedan en fammanftåmmande forfarenhet fä 
tydligen bevifte Brunftenens nårvarelfe, fom fa- 
kens natur fordrar och medgifver. 
For närvarande tilfålle, år affigten, at åda- 
galägga detta om några Jårn-malmer, hvilka pä 
följande lått blitvit underfokte^ efter Herr Pro- 
teffbren och Riddaren Bergmans method. 
Malmen ritves ganfka fin, utftålles derefter 
for ftark roftning, och fedan abftraheras derof- 
ver god Saltpeter-fyra fl ere gånger til torrhet. 
Til up lösning nyttjas härefter Saltpeter- fyra , 
fom förut blifyit pblogifticerad med focker eller 
andra åmncn, fom meddela det brännbara. Ef- 
ter några timar , plågjir hvit pblogifticerad Brun- 
ften kunna derutur fållas med mildt eldfaft: Al- 
kali, med Blodiut eller med Adftringens. 
Oaktad all denna forfiktighet, bånder anda 
fom oftaft, at Järn envift följer med och röjer 
fig genom brunaktig Brg pä prxcipitatet, hvil- 
ket , efter flera fmä tililag af Alkali^ lofes up 
igen, och hvarunder uplosningen meråndels an- 
tager rödbrun färg. Omfider fiiller pofande mol- 
jan til bottnen och lemnar folutioneu fårglos, 
lådan fom hon ifrån början var, utur hvilken 
hvit Brunften kan nederflås, i fall någon ånnu 
F z år 
