1778- J^"* Febr. Mart 57 
lialtige, h varom Academi& Af handling är 1774 
år utgifven i Upfala. 
£) Engar2gne Malmer. 
3:0 Ifiän Taberget i Mänfarps Socken, Tabergs 
Bergslag och Jönköpings Lån, hvareft bäde den all- 
männa Malmen och det fä kallade Jårnbaodec, häl- 
ler Brunften. 
2:0 Ifrän födra Svartberget i Nora Bergslag, 
Foftfåttningen af defFa forfok ikall framdeles ä daga 
Ingga, om icke Brunften, fum troligt fynes, ingår i alla 
järn-malmer? Olika mängd deraf, emot järn-jordeo och 
ét öfiiga tiifälliga ämnen, (kv-lle dä lUgora en Malms 
fånkilda fammanfåttning. Deraf biotrades källan tii dels 
egenfkaper och fårhällande: och pä alli detta kunde ca 
fåker indelning grundas, fom ätminilone vore ijtniig 
for Masmåftare. Här lorbigäs uprepandet af de fserts 
uplysningar, fom denna liila uptäckt tyckes iofva i deii 
ofriga järn-vägen. Säfom hit hörande, fdr i det ftållet 
anmärkas, at den lika färg, fom jårn och rirunften ron- 
nits gifva glas, icke bor väcka bryderi for d-iTa Me- 
tallers inbördes förvandlini!; , ledan de fä fållan torde 
finnas utan i hvars annars fållikap. Af tam.ma grund vin- 
na de forfok, fom for bläs-röret anftållas, at med Sak- 
peter nptäcka Brunften, mera fortroende och päliteligher^ 
än de hittils i allmänhet anfets eg:i. Det blir ock lätt 
at finna, hvarfore Järn-malmer , fom hyfa m,ycken Brun- 
ften, fräfa med fyror, fallän ingen adforberande jord- 
art finnes uti dem. At Blodftenar gifva rodt pulver, 
torde fä tillkritvas Brunftenen, emedaii deras refidua ef- 
ter deffä forfok hafva förlorat denna färg. Pvlänne icke 
ätllcillige vatten gifva med Adftringens rod fårg, efter 
de hälla Brunften? 
En Brunftens-rik malm igenkånnes lått af fvart- eller 
blä-lkiftande färg i friikt brott, famt vitrande 1 luften til 
fvart- eller mörkbrunt. Ju fvartare Sjö-malm, ju halti- 
gare pä Brunften, och ju Iharare fonderfmulas deft 
Ihiä bollar. 
PÖR- 
