311 Od. No v, Dec. 
Den andra forten fianes ganfta lållan ^ och 
kallas i Cornwall Woodlike Tin-ore^ (tråd-iik Tenn- 
malm)^ den vifar lig fin-trädig, fammanftotan- 
de til flera centra, likaiom den llräliga Z.coli- 
ten, men den år iä tåt och härd, at man med 
et fkarpt iläl kan fä några gnillor derutur : 
viti mineralifka fyror lofes den intet mårkeiigen. 
Slår man den fonder, (å faller den i kilformiga 
figurer, och behäller defs fibreula utfeende, an- 
da til defs den blir fonderbokad. Är af gulak*. 
tig fårg med IjuGire ocb mörkare, eller ock helt 
fvarta concentnfka ftrimor. Ännu har jag icke 
fedt nägori af denne forten i defs fullkomliga 
figur, utan den finnes altid i torm af fonder- 
flagne ftycken af körtlar och klot, med fvart- 
brunt n^al pä ytan, fom är glatt och buktigt^ 
likafom en del glaskopf^ men det år ganfka rart 
at finna dem , fom hafva detta fkal qvar. Ibland 
finnes litet hvit qvarts vidlåda dem> men de 
finnas aldrig i fall kly ft, eller pä djupet, utan 
enda[l ihopflxolgda i dälderna, hvilket ockfä af 
deras flitne yta kan märkas. Tyngden af den- 
na Tenn-malm emot vatten, af 6 graders vär- 
me, pä Reaumurs Thermometer, år ungefår 
fom f 80 : : 100, och uti profvet har den gifvit 
54 proCent Tenn. Under roftningen, kännes 
litet fpär af arfenik, och förändrar defs gula 
färg 
STROM, redan äf 1774, beilcrifvit nti et Tal inför 
Kon^;l. Acadc/Tiien, om Mineralo^iens hinäer och 
framfteg i jenare åren. Deffa hade Herr BoRLACE 
redan for någon tid fcdan fåndt honom ;^och, at 
de aro ganika rika pä Tenn, kan finnas deraf, at 
Hr von Engeström med bläs-roret, for ljus-läga, 
fmålt Tenn derutur. 
