1784- ^'P^^^ 3^^^^ ^33 
17. Smaragd^ fom for vanligt blåsror 
vifat den råtta Smaragdens kannemärken. 
d) Smälter lått i täng och pä kol til opak, 
mjolKfärgad kula^ fom icke kunnat drifvas tii 
klarhet. 
U) Sal microco.smicu^ lofer dock långfamt, 
0 mycket, at perlan blir mjölkfärgad. 
c) Borax lofer något lättare. Glaskulan 
blir ofårgad. 
§. 18. Of al frän Eibenftock i Saxen^ fmål- 
ter allenaft i tunna kanter. 
§. 19. Calcedon^ af hvita och half klara hvarf 
från Island, fmålter til mjölkfärgad flagg. 
§. 20. Jlgatcr och Jaspis af flera fårgor, 
fmälta mer och mindre latt, efter olika renhet. 
§. 21. Hälk-flintor från Dannemora ocfi Sala 
m. H. fmålta lätt, fomJige til halfkiart glas. 
§. 22. Feltfpat^ hvit, fran Uto Järn-grufva 
1 Södermanland, fmälter halHgt med iliumning 
til hvitt opakt glas. 
§. 23» A) Granater och Skörtar fmälta ftrax 
meid bläfor til mer och mindre fvartaktig flagg. 
Klar cramoifinfårgad bohmifl^ Granat gifver 
icke klart glas. 
B) Hj/acintj rödgul, af Granatflägte fran 
Ceylon, fmålter lått til tämmeligen Ifora glas- 
kulor, fom äro m.örka och gulgröna. 
C) Gron halfklar prism.atiik Skorl frän Sala, 
fmiilter til klar kula, fom litet fkelar i grönt. 
D) Grön Joiirmalin från Brafiiien, fmåiter 
lått ocli blir glas-perlan ibland grönaktig half 
pellucid. 
§. 24. Gips ^ Alahajler fmålta lätt i tSng; 
men då kol nyttjas til fupport, fmälta de til 
kula^ fom ikummar och gniftrar^ vitriols-fyran 
för- 
