1784- -4^^^- ^^y. ^'un. 115 
knytnåfva, liknar til ytre anfeende fä fullkomr 
ligen qvarts, at den fiarpfyntalle kännare latte- 
Jigen bedrages. Den andra röjer genom kno- 
lighet, eller likfom fmä updriina kulor, någon 
likhet med zeolith, och analylis gifver ofvike^ 
lig bekråfteh^e, ty af en centner irhalkyy kifä dzy 
lera ig^ kalk utan luftfyra 16 och vatten 4. 
Hårutaf kan inhämtas, at i) härdhets gra- 
den ej kan antagas fåfom något fpecifikt kän- 
nemärke, och än mindre, fom generifktj 2) at 
hårdheten ej egenteligen beror af ingående ki- 
felns mängd, ty den röda Ådeifoxs zeolithea 
hyfer deraf mera, än någon af de tvä eldfl^q- 
de, fom nu åro beflmfne, utan at rifva ftälet. 
§. 8. I anledning af ZeoUther, far jag näm- 
na en ftenart, fom löriidet är fanns i Fläliellads 
bergslag, och tros bora töras tii dem. Herr 
Geschv* Troil lämnade mig deraf en hand- 
Ilen, innan min afrefa frän Medevi. J^g hade 
då ej annan utväg til underfökning, än blås-? 
röret, och f(3r detta var förhällandet zeolitiikt. 
Men jag vifste, at deffa förfök ej altid åro til-3 
råckeliga, och anftålte derföre, vid min återkomit 
til Upfala, analylis, fom ytterligare öfvertygade 
mig om nödvändigheten, at ej för mycket lita 
på blåsröret. Det år i fig fjelf helt klart, al 
flera blandningar, än den fom finnes i zeolith,^ 
kunna hafva den förmågan at fm.ålta med up-? 
yällning, man känner ock zeolither, fom ej 
upvålla, ja icke en gang vifa tydlig fmältningo 
Utflaget af mina förfök blef, at en centner holi 
kifel sSi kalk 24^^ lera 2./, rnagnefia 0,^,, jarnkalk 
ö.j, famt vatten och luft fy ra ihop 17. 
I fiftliclne Januarii månad, fkickade Her? 
Qh^rl Rii^MAN mig en Jften af f^mma art, tilli- 
