io6 1784- ^P^* <^un. 
materia faponacea^ fom man vet, fä val af vatten 
fom fpiritus vini kunna uplöfas (^). 
§. 3. Man kan medelfl: krita ll^ilja fyran 
från vinften, hvaraf et uti vatten fväriöll medel- 
falt upkommer, under namn af calx tartarifata ; 
famma egenfl^ap har ock Citron-faft; defs fy- 
ra iorbinder fig med kalken, och utgör der- 
med et dyhkt falt, fom likaledes uti ganfka li- 
ten quantitet lofes uti vatten, hvaraf dä följer, 
at, fom hvarken något gummofum eller fapona- 
cmm åger affinitet til kalk, fjelfva rena fyran 
med kalken (ig enfamt förenar, fom fedan 
med vitriol - fyran åter låtteligen kan fkiljas 
derifrån. 
§. 4. Man tager til ex. en kanna klar Ci- 
tron-faft, fom uti en rymlig glaskolf fåttes i 
fand, och når fyran kommit i lindrig- kokning, 
tillågges efter hand, et litet fkedblad i fönder, 
af torkad och pulveriferad famt förut vågd kri- 
ta, under ftåndigt omrörande med en trädfpade, 
tils ingen gäfning mera märkes. Til en kan- 
na god Citron-fa.it åtgår gemenligen 10 lod 
torr krita. Derpä tager man kolfven utur fan- 
den, och fåtter den aflides, då den med Citron- 
fyra mattade kalken {cälx citrata') fnart fåtter 
O J^S nplofte nemligen detta tjocka magma , hrari- 
fråii fpiritas vitii var afdeftillerad, uti vatten och fatu- 
reradé detfsimma med krita; fedan fyran pä detta 
fattet var fldld derifrån, låt jag det bruna vattnet 
afdunfta til tjocklek af et extract, det hade en b-iik 
fir.ak, och löfte fig fä vål i vatn fom fpiritus vini; 
det förvandlade lig helt och Kallet i iockerfyfa, då 
fpiritus nitri nägra gånger dårofver abftraherades; 
men vår cryftailif^^rade fyra undergår , af ialpetter- 
fyra^ ingen förändring. 
