4, 1779* J an * Febr. Marte. 
har jag låtit rapen med kall-rok på Badftugan 
bli rokt och något gifsnad, et dygn eller me- 
ra, altfom jag funnit den mer eller mindre vat- 
tig y ty år han mycket vattig når han fås, och 
då ftraxt mycken våta tilftoter, Il ruttna ver- 
keligen en del råg-korn i åkren, fom bulna och 
fvålla for mycktc, då månge, men orått, fkju- 
ta fkulden på malt. Häremot har jag , de fe- 
nare 10 åren, ej brukat annat ån gammalt hve- 
te, och det förut kalkadt, dock, ej mer, ån at 
det legat en natt ofver i kalken, hvarigenorn 
jag altid blitvit befriad ifrån Sot. 
§. 3. Hvad ijelfva Obfervationerna angår % 
vill jag, for mera redighet, anföra dem i z:ne 
fårfkilda delar, af hvilka den forfta endaft hand- 
lar om Hoft-iådet, Råg och Hvete* den an- 
dra om vår-fådet, hvarmed hår endaft Grof- 
korn forftås, iäfom allmånnaft. Gumrik- eller 
Flåtings - korn , famt Skal-loft korn, fom ock 
kallas Himmels- korn, brukas af få, ehuru deffe 
korn- (lagen oftaft lona båttre mödan ån Grof- 
kornet, och gifva mera både i fpan och i trä- 
get 5 men halmen år fvagare och mindre begär- 
lig af Häftar, hvilket gor hinder i bruket for 
Bonden, fom hår å orten ej andra kreatur har 
at nyttja, ån Håftar. Hvarje del indelas i 6 
Columner. Den forfta utlåtter årtalet. Den 
andra vifar vid H6ft-{ådet, Skördetiden, eme- 
dan fkorden föregår låningen, då ny Råg bru- 
kas til utiåde. Tiden til Hvetets fkord och lå- 
ning år ej utfått, emedan man vet, at det fe- 
nare (kördas och (ås än Rågen, faft ån, om lå 
behagas, det ock kan (ås lika med Rågen, och 
jag altid låter fke med gammalt Hvete. 
Vid 
