5%3 Regijler. 
kalk Splen , Sro petrificerade Echini ; XXXHI, 239. 
Förlok med den Ivar ta Lena kalken; XXXIV, .102. 
114» 300. Anmärkningar om kaik-bränning; XXXlil, 
tf^l 244- q 5 S. Kaiks förhållande med Arfenic-fyra; 
XXXVI, 278. I förening med tvä! , uplöfer blåfe-lten, 
XXXVIII, 304. Se Gement. 
Kinnakullet högd ofver Wenern , famt b? lika orter der- 
på växa; XXXVII, 77- 
iCVTe/, fe Chymie. Miner alogie. 
Kttt. Huru 'det vanligen tilredcs, XXXI, 194- 206. K3tt, 
fom hvarken af vatten eller eld uplöfes, XXXIV, 94. 
KokSirl af Koppar och järn,f6rfök at dem förbättra ge- 
"nom emaillering, at förekomma deras farlighet för 
hålfan; XL, 198. Se Gryta. 
Kran, it Mecbamque. 
Krxkntakarc; hvad de bruka til glafure; XL, 2Cf. 
Xr»f, huru dels Sälpeter-halt låttaft kan utrönas; XXXIV, 
1 
Krusbärs-vin, et af ck båda Svenfca bar-vin; XL, 32 j. 
Krädlin-re Socken i Nerika , defs folkmängd med an- 
märkningar, XXXVII, 340 
et godt branvins amne; XXXVII, 266. 
j£åjtfj<, fom omtalas i iiiblen, hvad det vårtor et djur; 
XXXlX 108. 
JC*/*»^* en Socken i Kemi Lappmark, befltrifves; 
XXXIII, 17. i'i>. 349* XXXIV , 76. 
Kuft-rr^tning; fe Geograf <hie. 
Kdv/Un defs verktyg , och huru den kan erfatta fynens 
Ertuö'; XXXVIII, 4. 106. 
Karl. fe Kok-karl. Rymde-wdtning. -W . 
Äirr. Deras urfprong och olika hefkaftenhet , huru de 
fiåfta kunna upodlas och göras nyttiga; XXXVII, 97. 
u6. XXXVIII, 1Ö0. 
Rånens förhållande i tak ik het. Se Folk. 
7% '77 &-: ,7 : ;■ ;■;*?' 
Landtbruht. Uträkning pä den i Sverige vid Ländt- 
bruket arbetande folkhopen ; XXXI } 150. En Svenfls 
Landt- 
