$$ Utgifter. 
Mjöl , om orfakerna til defs ornad, nemllgcn mal, och 
huru den kan urodas; XXXV, 68. Huru godt mjöl 
kan tilredas af Potater; XXXV, 323. Mjöl af Sa- 
go, huru det tilredes; XXXVI, 142. 
Mjéttj fått at pröfva defs godhet; XXXI, 264. Gm 
Qvinno-mjolk; XXXIII, 43. 
Mjolon och Mjolon ris, deras nytta; XXXV, 2*7* 
Moffetter , eller giftiga ur jorden upQigande dunfter; 
XXXVI, 247. 
Mortaliteten i Stockholm; XXXVI, 226. Se Folk. 
Morötter , åro goda brånvins-åmnen ; XXXVII, 26}. 
MoJkovj\ landets lynne deromkring; XXXIV, 200» 
M$Jfar, fe Kdrr. 
Muddra: huru å-mynningar kunna upmuddras; XXXII, 
92. 
Mumla vegetabilis finnes 1 Skåne; XXXIV, 241. 
Murbruk, förfåk med ätfkiiliga flag; XXXI, 189. Se 
Cement, 
Mnjkat, huru vida det fårdrifver mal; XXXV, 70. 
Myror befoka hålft tråd, fom åro bekajade med Blad- 
löfs; XL, 314. 
M al-kär l, fe Rymde-mätning. 
Månens ojämnheter, och om på honom år luft; XXXIX t 
238. 260 Defs (kiften tyckas éj gora något til fa* 
ken vid åker-bruket; XL, ij. 
K 
Naglarnas befkrrfning och nytta; XX^CVIII, 3. 
Natron, ifrån Barbariet, defs art och nytta; XXXIV f 
140. 
Neapel] Mineralogifka obfervationer dårftådes ; XXXVI, 
245. 338. 
Nerverne , anmärkningar om dem; XXXVIII, 106* 
127. 
Nickel. Hvad verkan Arfenic-fyra derpå gör ; XXXVI, 
293. Är olöslig i Vitriol-fyra; XL, 119. 
Nord Caps Geographilka belägenhet; XXXI , 39. 
Norige , fe Fifkerier och Geographie. 
Norr/ken , fe MeteoroL Obf. 
Novo* 
