6% ' Regifter. 
Rojftockens bruk och felaktighet vid bukiga karls rymde- 
matning; XXXVII , 4# 3 
Rot ma/k. Flera flag deraf befkrifves, med förflag at 
utöda denna ohyra i åkrar; XXXVII, 302. XXXVin , 
29, XL, 161. 384. 
Rymde-matning; om fåttet at utröna ftympade Coners 
och Pyramiders famt Cylindriika och bukiga karls råt- 
ta innehall; XXXV, 15-6. XXXVX , 75, XXXVII, 2, 
2?. Se Mathematique. 
Ryfsland; Refe-befkrifning genom en del deraf; XXXIV, 
194. 
Rubin, defs ratta kännemärken; XXXVI, 352. 
Råg, fom åmnas til urfåde, bör förut lindrigt rökas; 
XXXUI, 276. Om Malkar, fom (kåda rägqi under 
växten; XXXIX, 240. 289, Se SpanmåL Åkerbruk. 
Ratta, två fotad; XXXIX, 108. 
Rä%n- vattnet* årliga myckenhet i Lund, på 2.1 år; 
XXXV, 121. 
Rödbetor gifva godt brårivins åmne; XXXVII, 263. 
Saf ringars antal på tråd , om de åro f åkra marken til 
trädets ålder; XXXIX, 269. 
Sago-trädet , befkrifning derpa , famt huru mani Qft-In- 
dien af dels mårg tilreder Mjöl och Gryn; XXXVI, 
142. 
Salmtac, anmärkningar derom; XXXVIII, 200. 321. 
Salt, upvåcker köld, då det blandas i fnö; XXXIII, n 8. 
Salteris förhållande med Arfenic * fyra ; XXXVI, 270. 
Se Chymie. 
Salpeter ; afhandling om defs natur, be (lands-delar m. m, 
grundade på förfök , och hvad vid defs fj tidning bör 
i akt tagas; XXXVIII , 193. 
Sapbir, defs kännemärken ; XXXVJ, 332. 
Selzer , fe Hdlfc-vatten. 
Serna Socken i Dalarna, huru den kommit under Sve- 
rige; XXXII, 104. 
Seva bergen ho ej belägna i Sverige; XXXII, 105. 
Silkeshåren , anmärkningar dervid; XXXIV, 281. 
Sk$d- 
