Re gift er. 
Skedning på Gull och Silfver, nyttig lårdom dervid ; 
XXXVI, 2 1 o. 
Skedvattens verkan på Jårn och ftålj XXXV, 4. 
Skiffer, fe Alun. Tak. 
Skjut -gev dr , om deras fmide, och huru damafcheradc 
göras; XXXIV, 311. 
Skogar vid Norfka grånfen; XXXfl, 104. Skogs be* 
ipftring genom torkhus, fom ej fordra brånfle, XXXH, 
193. Genom hus ->ysgnnd af Koppar-flagg; XXXII, 
234. Skog-brift hfvcni Rvfsland; XXXI V, 196. 
Skänfka Climatet; XfcXVI, 1^7. 
Slip, hvad Guld-fmeder få kalla; XXXVI, 210. 
Smaken: Phyfiologftka anmärkningar derom; XXXVIII, 
20. 1 17. 
Smaland, om den dar gångfe Drag-fjukan, famt, folkets 
föda och hushållning; XXXII , 14. 15-5. 
Snöns kyla vid fmåltningeri, XXXIII, 97. 
Sommarens befkaffenhet i Sverige; XXXfX, 3*19. 
Solen-: om defs maffa kan minfkas; XXXII, 534, Om 
defs flackar och revolution kring axlen; XL, 257. Se 
AJironomie. 
Sot- ax, anmärkningar derom; XXXIII, 285. XXXVI, 
3*7. 
Spadar, om deras råtta (kapnad; XXXIX, 12g, 
Spanmal. Huru mycket årligen confumeras i Sverige, 
med några anmärkningar; XXXI, 132-15-1. Huru 
Spanmal kan torkas vid Mas -ugnar, utan eldning; 
XXXII, 193, Huru fåd i dyr tid kan båft användas; 
XXXIV, 30-39. En fördelaktig Tork- plåt för Span- 
mal beikrifves; XXXIII, 361. XXXV, 35-7. Under- 
jordiska* Magaziner, brukliga i Ryfsland; XXXIV, 211, 
Tork hus v inråttadt bredvid cn Klenfmeds-hård , fom 
ej behéfver eldas; XXXVI, 314. Om en Mafk, fom 
förtårer Spanmal i Magazinerna, och huru denna ohy* 
ra kan fördrifvas ; XXXV II , 274, 
Spjauter år det famma fom Tutanego; XXXVI , 77. 
Spruta. Förbättring på den, fom brukas vid eldsvådor; 
XXXV, VfXK 
Sten-gdrdet i We ft mani an d ; XXXVI, 140. Sten-gårdes- 
gärdar på Öland; XXXVII, 41. Sten i bläfan, fe 
Chirurgie. Stenkol , fe Mineralogie. "> 
Stjtr* 
