Re gift er* 
Stjernor, föränderliga til fken ; XL, 249, 
Stockholms Stads Folkmängd; XXXVI, 221. 
Stuffe di S. Germano , anmärkning derom ; XXXV r, 
338. 
Stål: olika forter deraf, angripas olika af fyror ; XXXV f 
<. Sé Järn* 
Stärkelfe kan göras af viffa rötter ; XXXVH , 25-9. 
Svedjande brukas åfven i Eftland ; XXXIV, 196. 204. 
Svenges jord år fruktbärande; XXXI, i<jO. XL, 14. 
Se Geographip. Climat* 
Svin» kreatur \ hvilka växter af dem ätas eller ratas; 
XXXVII, 221. 
Synens verktyg , och htjru defs fårluft ofta årfåttes, med 
Phyfiol. anmärkningar; XXX Vill, 4. 119. 
Sacker. Sått at pröfva defs godhet; XXXI, 266. Såo 
ker och Sirup af Lönn- och Björk-laka; XXXIV, 35-9. 
Sackar funnet uti Ne&ariis Balfamin» ; XXXV, 35-9. 
Kan erhållas utur nägra Svenlka växter; XXXVII, 2^8. 
Af Valnöt-trädets faft; XXXIX, 272. Af Häning ; 
XL, 324. „ 
Sant Kg , fe Åkerbruk* Säd, fe Sp anmäl. 
Sömn, befordrar utdunftningen, men (omnlöshet harrå* 
rer ofta af för itark utdunftning; XXXIX, 212. 
Tabell-verket > fe Folk-räkning* 
Tackjärn, tjenligt til Kok karl ; XL, 199. Defs refi* 
duum, dä det uplöfes i Vitriol-fyra; XL, 244. Se 
järn. 
Tahjhiffers egenfkaper, brytnings-fått och bruk; XXXII, 
£72. 
Tamarinder , Chyrrri&a förfök på defs fyra; XXXVII, 132, 
Tegel, hvaraf det bada flis ; XXXI, 197. Andra anled- 
ningar at göra det godt; XXXII, 211. 
Tenn\ huru fortennare beta järn; XXXV, 4. Förten* 
ning på Kok - kSrl af koppar, förekommer ej all fara- 
för Erg; XL 3 200* Om Tenn-kalk; XL, 213. Se Mi- 
neralogi e. 
Timmer, i fynnerhet af Ek, huru det båft conferveras} 
XXXVII, 173. 
