toz 1769+ Apr. Maj. Jun, 
Når Is-våxten kommer ifrån bottnen och hin- 
ner up til Thermometern, år nojfamt at fe> med 
hvad häftighet få val Thermometern ftiger, fom 
ock fjelfva Is-våxten lqp^r up efter defs Scala 
och efter tråden hvarpå den hänger, ånda up til 
vattubrynet, likafom hade den nedifrån kom- 
mande Is-våxten eller trysningen uti defla krop- 
par funnit en lättare våg eller ledning åtfölja. 
Man hade anledning at tro, det deflc kroppar 
genom Ifen blefvo kallare r emedan Is-våx« 
ten på famma fått anfkjuter ikring nedfatte 
kalla kroppar > men Thermometerns ftigandc 
inedgifver, at de blifva verkeligen varmare. I- 
fen, fom afkyler varmare vatten, fororfakar få- 
ledes uti det, fom år kallare ån frys-kallt, en ver- 
kelig vårma. Hvaraf fjelfva Is - fattningens nä- 
ra fammanhang med den på Thermometern ige- 
nom o. utmärkta determinerade grad af köld 
och vårma nogfamt inhämtas. Detta beftyrkes 
3:0 dåraf, at fedan Thermometern en gang fti- 
git eller fallit til frys-pun&en, och Is-fåttnin- 
gen år börjad, blir vattnet federmera icke, fafoin 
förut, åter kallare i kölden, utan fryfer til Is V 
hvilken omfider då forft kan antaga ftorre kold. 
Håraf forftår man den vid Is - ftjernorne anmärk- 
te ordningen , at de fterfte komma forft och 
fluteligen altid endaft de fma uti fryskallt vatten 
vanliga runda brickorna. 
§. 16. Säfom Thermometern uti et ftilla- 
ftående och kallnande vatten en gång går för- 
bi eller igenom fjelfva . Frys- puncten, utan at 
vattnet därvid fryfer til Is, och ånnu efteråt 
häller {ig flytande , år klart, at ftelfva h-fättnin* 
icke eljeft beror denna determinerade grad af 
kila, 
1 
