izo 176?. Api\ Maj. Jun 
Juglans alba, fru&u ovato eompreflb, pro- 
funde infculpto durisfirno: cavitate intus 
minima, plerumque apyrena* anglice JP%/Vé 
Walnms* Gron, fl<m, virg* p. 1 $0. 
De Engelfke i Norra America kallade det' 
gemenligen IVhite Walmt^ det år, Hvitt Val- 
nöt-träd, emedan trädet år inuti til fårgen 
hel hvitt, och ej brutit' eller fvartaktigt, fom 
Svarta Valnot-trådet, hvilket fidftnåmnda finnes 
befkrifvet i Vet. Acad. Handl, for år 1767 p. 
5*r, följ . Af de uti och omkring Albany boen- 
de Engelsman fick det namn dels af Butternut , 
och Butternuttree , det år, Smor-notter, och 
S mornot- tråd , dels af Qyly~nut och Oyly^nuttree , 
det år, Olje-notter och Olje-nottråd, emedan 
nötterna åro , på den ytterfta barken, likafom 
med Smor eller Olja ofverftrukna, få at hän- 
derna och fingren blifva fom med Smor be- 
fmorda, når man handterar dem, i fynnerhct 
då de ån åro gröna. Franfoferne i Canada kal- 
lade dem Noyers fongues , emedan Nötterna åro 
aflånga, och längre, ån på något af de andre 
Valnöt-träden^ och utaf de uti Nya Yorks Pro- 
vince boende Holländare kallades det Olje+Noot* 
Boo?n. 
Hemvtft. Det växer noj* allmänt i Sko- 
garna uti 'Norra Ameriea, bade i de Engelfka 
Colonier och Canada. Uti Pennfylvanien år 
det dock ej fä allmänt, fom de andre arterna 
af Valnot-tråd, nämligen Svarta Valnot-trådet 
och flera (lag af det fä kallade Hickery, (hvil-* 
ket fidftnåmnde en annan gång, vii Gud, fkal 
belkrifvas). Men imellan Nya York och Alba«y 
utgör 
