nz ijSy. Apr. Maj. Jun. 
bany, fåfom en ort något mera til Söder ån 
Montreal, -fant jag, är 175*0, de forfta mogna 
Nötter, den iz Sept. Gemenligen blifva Nöt- 
terna forr mogna på detta Tråd , ån på de an- 
dre flagen af Valnot. 
Låfvens fallande {tedde år 1749 vid Mont- 
real, i början af Oftober månad j och midtuti 
famma månad fyntes intet lof mera qvar pä Trå- 
den. Ar ijfo affollo de i Pennfylvanien uti 
fenarc delen af forenåmde månad. 
Egenjkaper* Nötterna åro aflånga, eller af 
en* oval Figur, hvarigenom detta Tråd fldljes 
från alla andra arter af hårtils bekanta Valnot- 
tråd, hvilkas Nötter gemenligen åro runda el- 
ler rundaktiga. Yttre barken på Nötterna, i 
fynnerhet då han ån år groiy, år utanpå långt 
mera full med Olja, ån på nåpot af de andra 
Valnot-flagen. Når famma gröna bark gnidés 
imellan händerna, luktar han helt illa, och nåftan 
fom en från Bock. Den har ock en helt obe- 
hagelig fmak. Gröna lofven, gnuggade imellan 
händerna, gifva ifrån (ig en mindre behagelig 
lukt, faft ej fä elak och från, fom det fvarta 
Valnot-trådet. 
Qviftarne och de fmalare grenar åro nog 
{kora, få at en icke far mycket boja dem, in- 
nan de brytas af* hvarigenom det vida fldljes 
från den arten af Valnot, fom kallas Hickery, 
hvars qviftar åro fega och fvåra at afbryta. Jag 
har aldrig mårkt, at några Infeéler budit til, 
at åta dennas Lof. 
Nyttan. Sjelfva Trådct duger icke, fåfom 
Svarta Valnot-Trädet, til Snickare -arbete 3 e- 
medan det ej har några vackra fårgor, utan år 
endaft 
