iy6p. Apr. Maj. Jun. 167 
demien, at finna, det han genom en helt an- 
nan väg, än den hvarigcnom jag funnit förr 
omformälte regel, utmärkt aideles det fiiniTÄ 
förhållande imellan defla Atmoipherer, föm blif- 
ver efter min regel. Dcmonfträtioncn pa fam- 
ma regel år mycket kart, och vil jag vid til- 
fålle hafva den åran at den famma meddela. 
Den bcftår endaft uti ec railbnnement , och for- 
drar ingen calcul eller analyfis. 
At nu komma nägot närmare til underfok- 
ningen af orfaken til det i början af denna Af- 
handling omformälte Phoenomcn, få lät cirkeln 
B HG Tab, VI. Fig. 5, vara Solen, hvilkens 
medel-punct må vara S. Låt vidare A vara det 
ftållet på Jordens yta , hvarilrån Obfervation 
flker, och låt råta linien A B contingera Solen 
uti punften 5, uti hvilken punct Venus vid 
lin Contaftus interiör (kulle fynas rora Soicns 
kant, lamt bogen K L vara en del af Veneris 
orbita. Når da Venus kommer uti fin orbita 
få långt, at dels yttre brådd contingerar linien 
A #, få fkal åfven Contaetus interiör med So- 
lens kant i punclen B i famma moment gå for 
fig. Lät Venus vara kommen til en punft V 
uti fin orbita, men ånnu icke fä långt, at hon 
contingerar linien AB, utan fkåres af den fam- 
ma uti punfterne i% k. Lät vidare den delen 
af Veneris Atmofphere, fom har en refringc- 
rande kraft, vara omgifven af Sphseren p> ^ r, 
fom år concentrifk med Venus, och låt Ijus- 
flrålarne 1 5/, Bo^ &c. utgående ifrån Solens ljufa 
men for Obfervatorn i A ännu bärtfkymda kant 
B\ falla pä Veneris Atmofphere. Defla fira- 
larne (kola då brytas, under det de gä igenom 
den 
