%6$ 1769* Api\ Maj. Jun, 
icn famma, och vid utgåendet brytas til linien 
A fåfom. firålarnc Im, hvilka fkola tilli- 
k* vara hvarandra nog nåra uti ^unfternc v och 
i på räta linien C D, hvilken ma vara vinkelrätt 
til S A. Då vi efter denna conftruftian och 
grund vilje examinera de Phoenomener , fom 
förekomma vid Veneris Paflage genom Solen, 
kunna z:ne hypothefer låggas til grund v den 
ena, at Veneris Atmofphere är til en vifs limes 
refringerande, och den andra, at den famma. år 
continuo refringerande. Uti den förra, hvil- 
ken faller mig troligare, emedan den tyckes 
mer belcyrkas genom de Phoenomener, fom jag 
med alla ofrige på Upfala Obfervatorium va- 
rande Obfervatorer, få val vid denna Paflagen, 
jfom d?« hvilken lkeddc 1761, i akt togo , 
år klart, at* den ftrål-penfel, hvilken kommer 
från punften J2 eller rättare från en del af So- 
lens kant omkring punden jB, flcal brytas på 
förenämnde fått uti Veneris refringerande At- 
mofphcre, och fedan den genom Veneris rorelfe 
har flott på pundlen A^ fä pafTcrar den famma 
•punftv förbi , och kan Spe£tator uti A genom 
den famma då icke vidare fe denna kanten B. 
Sä fnart denne har paflerat, fkal en dylik ftrål- 
penfel , genom famma. Atmofphere på famma 
fått bruten, men kommande itrln en inre punÄ 
eller del x af Solens kropp, ftota A. Sä 
vida fom alla deffa efter h varannan ifrån Solens 
inre delar pä ^ (totande, men tillika refringera- 
de ftrål-penOar, paflera genom Veneris tjockare 
Atmofphere , och af de famma dårfore cn 
ftor del abforberas och reflekteras til Venus, 
fa fkal en Spedator uti A fvårligen kunna fe 
dem, 
