*94 0<ft. Not. Dec. 
någcn at tro, det en af ohårdadt Stål fmidd bor 
matte aga betland, når man man med håfdnin- 
gcn icke gar vidare , ån til de delar, fom i en 
Berg -bor iföra vara ftållagde: och en fldan 
Berg-bor, om Stålet år hela ilångcn igenom li- 
ka godt, fkulle gora all dan verkun> man kunde 
begära, och med mindre befvår, än en annan 
af Jårn, hallas vid magr. Nyttan af defle (lags 
Berg-bor ankommer likväl pa närmare forfok. 
Jag gar tilbaka til Berg - borens conftru- 
ftion och ftal- läggning, i affigt at utreda or* 
faken, hvarforc nian hittils brukat de Berg-bor 
jag nu forkaftat, framfor andre af mera timpel 
conftruftion famt florre verkan och mera var- 
aktighet. Man har nyttjat grofva bor egente- 
Hgen for tvånne orfaker: den ena, at man hål- 
lit fore, det pä diametern af borrhålet och myc- 
kenheten af Krut, fom dåruti kunde rymmas, 
flaille bero en llorre eller mindre Berg - eller 
Malm-vinft efter hvarje ftott: den andra, at 
grofre bor kunna lättare handteras och hällas 
i rorelfe. 
Hvad den förra omftåndigheten angår* fa 
beflrides icke, at ju et ftarkare fkott kan i vifla 
affeenden gora en därefter proportionerad ftorre 
Verkan s men vid mänga och kanflce de flåftc 
tiltållen år icke nägot vunnit med de fa kallade 
ftarka flcotten efter grofva Berg -bor. Bergen 
hafva merendels fina (kölar och lofsnor. Med 
all den ftyrka (kottet kan åga, ftannar dock ver- 
kan dåraf vid mot-andc nya aflosningar. Om 
ock Bergets beftaftenhet ech laget at det ftållé 
dar fprengning fkal flce, medgäfvo, at bor-hålet 
kan Hållas och riktas til vinnande af et ftorre 
quan- 
