17/0. Apr. Maj. Jun* 167 
djupare ned i vatnet, få djupt fom Sillen flår. 
|>etta märkes dels på Strand -fogelns flygt högt 
eller lågt om dagen, dels har man upfunnit et 
få kalladt Slag- Nät, det år et fmalt Nät, af 
40 til 60 famnars längd, fom man, med fånke 
uti ena ändan, låter falk lod * rått ned i fjon. 
Kär man tager det tip , fer man ftraxt af den 
Sill, fom därpå faftnat, huru djupt Fiften jftår* 
hvaraf man dä tager famne-mårke, och därefter 
pafiar, huru djupt man (kal fån k a fin Fifke- 
redikap få val Vid fattning fom drifriing. De 
fom betjäna lig af detta konftgrep , kunna på 
lina Nåt fä Sill nog f och de ofrige pä famma 
tid (lått intet , forrån Månikenet uphorer och 
lufien blifver tjockare, dä Sillen gifver fig up 
närmare vattu- bryner igen. Sväraft år at up- 
foka och fånga Sillen* når luften och vädret för- 
ändrar (Ig ifrän mulen til klar, från ftilla va- 
der til ftorm, och tvärtom 5 ty då ändrar ock 
Sillen (in gång, i fynnerhet den land flående. 
På fådana Sill- fjärdar pläga Spring - hvalar 
med andra flora Rof-.fifkar gärna infinna fig > fom 
jaga Sillen pä Näten. Fitkare, fom ligga pä 
Fjärdarna med drif-nåt, räkna det for en flags 
lycka, at de om natten hora den flora Hval- 
fifken nåra intil deras fammanbundna Nåt, huru 
han fkjutcr fig fram och til bal; a, ja, fpringer 
et ftycke up utur fj'6n, och fäller fig äter ned 
i Sill-bergets ty de vänta fig därefter en god 
långft. Dock afloper detta ibland olyckelrgen^ 
i det H valen kommit Näten for nära, och nåi; 
de fkola intagas, befinnes, at halfva eller hela Nä- 
tet år dem berofvadt. Det händer ock, at H va- 
len, dä han fk ju ter fig up ofver vatnet at taga 
Lf luft, 
c 
