ip4 *77o> Jul Aug* Sept, 
cruftationer och encaufta^ fom beftodo af Mar- 
mor och Kalk , fom ock de få kallade Opera 
Signina, hvarmed bitar af allahanda Snåcke* 
£kal med Kalk fåftades til prydnader pä våggarne* 
All Frefco-målning b forn fker med vatten-fårgor 
på Kalk - bruk, fom 0c k Grekernas präktiga 
fynd, den Mofaifke vattu-målningen , hvarmed 
allehanda färgade ften-ocK glas-bitar i vifla tek- 
ningaroch afbilder, tåftades ^å murar med Kalk* 
utmärka, at Kaik biifvit nog tidigt nyttjad til 
iien-hårdning» 
z> De gamlas Kitt > fom kallades Malta, 
tilreddes antingen af oflåckt Kalk och Svin-ifter, 
eller ock af oflåckt Kalk och Beck. 
3. Hos Egyptierna var det redan til nå- 
gon del bekant, at igenom flera flags fårgor på 
Murbruk 3 gifva det anfcende af mångtårgad 
Marmor» Grekerne började forft med artifici* 
ella inläggningar och incruftationer , hvilken 
konft i Rom upbrakres til ån ftorre fullkom- 
lighet. Deras Litocolla eller Sten -lim > hvar- 
med de tilhopa häftade ftenar af ätfkiilig flor- 
lek* och hvilka efter polcringen fägo ut fom 
et ften-ftyclce, bcfkrifver Dioscorides , Lib, 
V. pfgi l$4*'-då han berättar > at den beftod 
af Parifkt Marmor-mjol och Lim> forrt var ko- 
kadt af Öxe-fkinn. Hvad Cha&din, uti defs 
Voyages en Pttfe, berättar», om de ofanteligen 
ftora Marmor- floderna han fedt vid ruinerna af ' 
Perfepolis, oth det andra Refe-be&rifningar for-* 
måla om Öfterlånningarnas Sten- och Marimor- 
byggnader i nämligen $ at ofta en hel Coiofs^ 
et Tak > eii hel vägg af et Tempel, foregifves 
vara af en erida ften 5 torde vid närmare granfk* 
