\yyo. 0£t Nov. Dec* 27 f 
vas på et fmalt ifrån kulan nedgående (lift ; 
men därigenom vinnes dock i pra&ifcen den 
fcrmon, at med lätthet flytta Undervigten få 
långt ned,* och göra den få liten fom behofs 
M uphålla Upftåndaren. Ej eliei* kan denna 
Profvaren , fedan han med den minfta vigteu 
uti det låttafte ämne blifvit ftadig, genom (tor- 
re UnBervigters påflcrUfvande för tyngre åm- 
nen , blifva olladig : få vida detfe vigter åro 
maft Spherifke, och om hela vattu-hålau$ tyngd- 
punft dåraf dragés lämgre ned , kommer dock 
tillika fjelfva Profvarcns punét/at jåmval falla 
längre ned, forblifvandes under den förra , och 
Profvaren fålcdes fiadig. Hvaremot vid Un- 
dervigtens ifyllande uti de Enkla Profvare , 
tyngd-puncten merendels flyttas alt högre up 5 
och ju mer den behofver laftas 5 ju mera blir 
den vacklande. 
Goda Prcfvares andra egenfkap ar Qyick» 
heten 3 at de gifva tydeliga mflug for fni^ fljH.? 
madcr uti de afvågde ämnens tyngd. Defla 
fldlnadcr fkola utmärkas igenom Profvarens mer 
eller mindre nedfjunkanie dåruti, hvilket åter 
beror pä förhållandet imelian Profvarens nedfinkta 
del, och Vpfiåndaren, h värpa G rader ne ijtroårkas 3 
och fåledes altid tillåter at gora Profvaren fä 
qvick man vil. Qm t. c, tvånne vatten fko- 
la profvas, af hvilka det ena år 7 o T o q ^ VI n * 
gre i famma Volum emot det andra , få kom- 
mer Profvaren uti det lenare at gora en yattu- 
håla^fom år del (torre än uti det förra. 
Denna yoöö del ftorre Volumen flcal fi^onjas 
på Upftåndaren 5 hvilkens olika f junkande få- 
led?s bor utgöra Yö%"ä del a ^ defs nedfåftk- 
