27^ 1770, G<5L Nov 4 Dec. 
te del. Om nu denna fkilnad på röret , eller 
gradernas ftorlek , {kulle blifva af en Linias 
Jångd 5 få bor en Linias långd på röret i Vo- 
lum , utgöra y^-^ del at hela den infånkta de- 
lens Volum, Håraf fes, at om kulans ftarlelc 
vore gifven, blir Profvaren alt qvickare, efter 
fom röret eller Upftåndaren blir fmaiare. Åter 
kan vid en gifven vidd af fjelfva halfen, Profva- 
rens qvickhet århållas igenom en ftorre kula och 
vattu-håla. Med et ord : ju ftorre proportion 
vattu-hälan åger emot Up.ftåndarens vidd, defto 
qvickarc blir Profvaren. På denna grund har 
Desaguliers gjort en Vattu-Profvare, hvil- 
kens Scala gaf en linias utflag for ^l^o ^els 
ftilnad i Specifik tyngd. Likaforn de af Depar- 
cieux brukade Profvare, vid underfokningen af 
vatnen ikring Paris, gäfvo qvickare utflag, ån 
den finafte Våg. Bådas inrättning beror på en 
ftor kula och ganfka fmal Upftändare. Men e- 
huru formonlig denna qvickheten år til vifta 
behof, medforer den famma dock på denna 
grund allena, åtflcilliga fvarigheter, når af fam- 
ma Profvare fordras 
Goda Profvares tredje egenfkap, fom år, 
at vara vidfiråkt 5 eller nyttig at därmed profva 
panga olika tunga åmnen» Man finner ftraxt, 
at hårtil vid enkla Profvare fordras en långre 
Upftändare, i famma mon, fom denne blir fmal, 
eller Profvaren qvick. Nu år det ej allenaft 
fvårt at århålla nog långa, men tillika fina , 
ftyfva och jåmntjocka Upftåndare, utan blifva 
deffe ock befvårlige, dels for det ej någon Sca- 
la dårpå kan utmärkas, utan Profvarens fjunkan- 
m bor pä en egen bredevid honom fdjtad Grad-fcala 
