fulrdegD eller nägot annat fermcntum, for ät iip^ 
våcka gåsning5 hVareftef famma deg bakas til 
kakor ^ af fådan ftörlek och form fom behäga^, 
och omfidcr i lagom varm ugn gräddas. Det 
lålunda blifne Br^odet åtes bade mjukt och tor* 
kadt, ofta for (ig Ijelfj men måfb jåmte nägoft 
tilkoft af annan foda. 
Hvad angår den omtalta gasnihg^ fom degen 
undergår, fä är den af enahanda bcftaffenhct med 
den, fom vanligen vid brånnevins och drickas be* 
redande brukas > nemh fpiricueufc, blott med 
den fkihiad, at deg-^gåsningen åftadkommes med 
niiafta vatten^ fom mojeligt kan bli^ öch kor* 
tarc tid underhälles. Man vet, at Vid all fpi«- 
ritucufe gåsning följande phénömener förefalla: 
l.at blandningen^ Under årfotdetlig vårma> brin^ 
gas i en ftark inbördes rorelfe > i* at^ undet det^ 
ta arbete, de oljaktigc delarne förtunnas til ftof- 
Ila finhet , och intirae förena fig med de Vättenak^ 
tiga j hvilket män kallar at fpiritus genereras > 5. 
at, medan detta paftår^ en myckenhet faft luft 
(aér fixus) låttcs i rorclfc och afdUrtftatj 4» at 
en hop af fpiritus åfven följer med och flyget 
bort> f. at fifcuh^i, dä vehiculufh Sr tilrncka^ 
ligt, fränfkiljas, och dels upfkjutas It ofhi 
tan 5 dels deponeras pä bottnen af kåfiler^ Me^ 
fom deg-gäsningen gorcs, iäfom lades, körtare 
ån vid bryggning och bränning, det år, afbry* 
tes i fortid, lä blir ock den inbördes forelferi 
mycket ofullkomliga och foljaktcligen kornmåi 
icke alb, ut^n allenaft nägra ta delar^ af det i 
mjölet innehållna oljaktiga vSfendet, at bringas 
til fpiritus, åfvenfom ock hvarkcn nngra fjecu- 
J« kunna frånfkiljas, for det at \^attublandnin* 
