1773* J^"- ^ä^t» 3J 
hushålla i alt, ja ock i de minfta fmå-fakcr^ 
hvarpå han i båttre omftåndigheter ej behofdc 
vara nogräknad. Men den fpillning af födande 
åmnen, Tom med fpiritueufa delarnas genereran- 
de och fåfänga afdunftande vid brodbakning up- 
kommer,' år dock ej (ä mycket obetydelig, när 
en mångd Spannemål upbakas, lårdeles dä deraf 
gores [urt bröd, fådant fom Skänflva Bonden bru- 
kar, hvarvid degen långre gåfer, ån då vanligt 
fpisbrod bakas, och hvarvid altlå långt flera fpi- 
ritus genereras, fom fedan gå förlorade. Sy- 
radt brod år ock i annat hånfecnde mindre ra» 
deligt for den fattiga at nyttja i dyr tid, eme- 
dan, under den protraheradc gåsningen, och ge- 
nom det nyttjade fura fermentum, omfider en 
åttikc-gåsning upkommit, hvarigenom en ättike- 
art inblandat fig uti fjelfva brödet, ofta med 
lä ftark fyra, at den yfter mjölk. Af fermen- 
tations - lagarna vet man, huru all ättika drager 
fin uprinnelfe ifrån det fpiritueufa våfend€,\foni 
vid gåsningens början blef alftradt, eller eljeft 
blifvit dirlagdt/ Således kommer ock at calcu- 
leras på någon anfenlig åtgång af de fpiritueu- 
fa och verkeligen födande åmnen i mjölet, ge- 
nom den portion ättika, fom tilkom* Detta kun- 
de val vara likgiltigt, om låvore, at åttika åg- 
ge den förmågan at foda^ men dä den, efter de 
antagne Låkare-principer, uplofer och förtunnar 
fka illa kommer til pafs i hungers-nod, då blo- 
den nog åndä år appauvrerad och benägen at 
bli for tunn. 
C i 
hg 
