Sol-formorkelfer , nyligen blifvit gjorde? beflor, 
at åfven uträknade obfervationer, Tom ofver den 
raårkeliga Sol- formorkelfen är 1764, i Sverige 
blifvit anftålde, i mening at dåraf utröna, om 
bagge Formorkelferne fkulle gifva enahanda ut* 
flag, då jag icke mera trodde mig bora tvifla, 
at ju delte ägde mera trovärdighet, än de fltft- 
fatfer, fom af Jupitcrs manars formorkelfer blif- 
vit hånledde. Jag fann ock, mer ån jag för- 
moda kunnat, at bagge dcflc formorkelfer i 
detta it)äl ganfka väl ofverens-ftåmma, och tyc* 
ker mig läledes hafva tilräckelig anledning at 
päftä, det i fynnerhet de for Lund och Abo hår- 
tils antagne Meridian -fkilnader ifrån Obfervnto- 
rium i Stockholm, behofva tåmmeligen llark rät- 
telfe. Imedlertid vågar jag dock ej upgifva dc 
flutfatfer jag funnit for fåkra, mer än inom y fe- 
cunder. Éhvad trovärdighet de hälll kunna äga, 
förmodar jag, at Kongl. Vetenfkaps Academien 
med välbehag lärer uptaga mina underfokningar 
i detta ämne. 
I. Innan jag kan upgifva de flutfatfer jag 
af obfervationerne funnit, blifver forft nödigt, 
at i korthet nämna om den Method jag vid defla 
underfokningar brukat. Lät altlä, Fig. 3. Tab. IL 
Linien MNS foreftälla Ecliptican, *y Solens ftål- 
le, L den punften, hvareft Manens centrum ver- 
kcligen är, och K defs fynbara ftälle for en gif- 
ven tid, famt linierne Z3f, KN nedfällas vinkel- 
rätt emot Ecliptican, lä at A/iV blifver lika med 
Månens Longituds parallax, och KN defs fynba- 
ra Latitud, lika med flcillnaden imellan den ver- 
keliga och Latituds parallaxen- Om vidare SK 
fammanbindes med en råt linie, blifver KS det 
fyn- 
