'i^73* -'^P''*^ M^: Jun. 1 1 1 
nyttjas til fogftrykning: hållt den til fjelfva 
murningen torde finnas for koftfam. 
c) At vid Cement- murning är hogft ange- 
laget, och mycket bidragande til tätheten, at 
Gementet ganika härdt, med et tjänligt Jårn^ 
uti fogarne ftrykes och intryckcs, fimt at det 
fedan far behålla den glånfahde Kalkhinnan 5 fom 
låtter fig pa ytan. (N:o u) 
J) At all Ceraent-murnnig bor förut torka ^ 
innan den kommer under vatten^ 
e) At Schiflfer-mjol af Fyr-kalfvar, fom år 
til färgen mork-brunt, hårdnar fortare uti Ce- 
ment-bruket^ och blir härdare, än af nybränd 
blekröd Schiffer, fom behofver längre tid til 
fin hårdningj och torde vara nägot fämre, hålft 
Qvn någon betydande Alun-hait dåruci fkuUe 
finnas. (Se N:o i & lo.) 
' fj At inblanning af Alun och Vi^triol ej gor 
nägon god verkan uti Cementet, finnes af Rå- 
hen N:o 6, 7, 8 och.p. Däremot kan an- 
märkas: at om Mur -bruk, utan Kalk, af Ler 
och Sand allena, gores med Mutter-vatten, til 
murning uti (ädane eldftäder och ugnar, dåren 
lindrig Calcinatioris- hetta, utan ftark upglod- 
ningy är nödig, blifver lådan murning mycket 
ftarkare, och lä faramangyttrad , at den icke u- 
tan våld kan bräckas* Således fkulle Alun och 
Viftriol, uti det vattnet, fom tages til Lerbruk 
uti eldftäder, for Spiflar, med mera, gora gan* 
Ika god cfFeå:, allénaft Kalken år utelemnad. 
g) At Tegel - mjöl gifvit mindre hårdt Ce^ 
ment ån Schiffer, (Se N:o ^,4 och f). Hår* 
uti torde dock finnas någon mårkeiig Ikillnad, 
om 
