1773- ^P'^* ^^J* J"^* 
Hemr Gadd och Quist, grimdcligare och 
och mera vidloftigt utarbetaiie ämne* jag med- 
gifver gerna, at om fuUkomligen låkra utOag 
at lädane Ron (Icola hämtas, fordras därtil flere 
ars upmärkfamhet t, men defsfos innan torde äitun- 
das någon anledning til iadane lått-flingne Svea- 
{ka ämnens erhållande , fom man har orfiik at 
jbälla for tjänlige til vattutåta murningar» Uti 
detta välmenta afleende, har jag hållit nyttigt^ 
at ej fortiga, hvad af mig harutinnan blifvic 
forlokt. 
Det omnåtiinde Schiffer- mjölet , kan ej an- 
tiorlunda anfes, ån Tom et i mänga mal mera 
låttfanget åmne, ifrän vara inhemflce Alun-verk^ 
ån den utlandfke Cement - jorden. Huggen Kalk- 
Sand-och Tålg-ften famt Granit^ fä vål fom 
tjenlig Vattu-klinkertj borde hos ofs åfven va- 
ra mindre dyrbara byggnings - åmnen ^ ån pä 
mänga utlandfke orter ^ hvarell de likväl lä all* 
månt nyttjas. Och fom jag ^edan varit forafi* 
läten > at pä defTe Ron grunda verkftålligheten 
af det här förut nämnde nog vidloftiga arbete vid 
Garphytte SchifFer -grufvor , famt efter an (tåld 
Prof- lutning och koknings förnummit ^ at all^ 
förleden Sommar^ ^77^ i ^^^d lädant Cement 
murade Materie-kar, Rå* och Moderluts-fum* 
par^ famt Sval- och Saffians- kar, m* m., förhål- 
lit (ig bäde täta och iVarka: hällt där murnin* 
gen blifvit gjord med tilborlig varfamhet^ och 
under pältäcnde fommar- torka : där Cementct 
%^arit aroetadt med Berg - kalk > och Schiffer-mjol 
af Fyr-kalfvar: famt dar den härvid nyttjade^ 
dels Kalk -och dels Sand iienen> varit med be- 
hörig aktfamhet hårtil huggen och lämpad} lå 
H i år 
