iit 177^^ Apr. Maj. Jum 
liteligheten af de fiutfatfer, fom af obfervcradc 
Sol- formorkelfer hånledcs, til beftämmande af 
orters Longitud, hålft den (amma af en ibland 
vår tids ypperfta Aftronomer^ blifvit pä flere 
grunder beihidd. I allmänhet bor val en Me- 
thod i fa^nma man anfes for grundad och päli- 
telig , fom den finnes gifva fammanftåmman- 
de utflag. At Meridian - (tillnadernes utrö- 
nande af obferverade Sol- formorkelfer eller af 
Fix - ftjernors betåckande af Månen, kan i detta 
affeendt> ätminftone lättas i jämlikhet med an- 
dra hårtils bekanta lått, at utfinna Longituden, 
hoppas jag endaft af de räkningar jag framman- 
fore anfört, noglamt vara beftyrkt. Skulle ock 
exempel vilja anföras til motfatfens beftyrkande, 
år jag fulleiigen ofvertygad, at all den flviljak- 
tighet, fom torde yppas, dels hårrorer af fel uti 
fjelfva obfervationerne, dels af oriktiga formler 
vid parallaxcrnes uträknande, dels ock af de min- 
dre riktige corrcélioner, fom antagne blifvit, 
ia, val pä Manens Longitude och Latitude^ fom 
Solens och Manens diametrer, och Månens pa- 
rallax, Hvad obfervationerne angår, bor jag 
anmärka, at lå vifst det år, at vid Sol-förmor- 
kelfers obferverande , i fynnerhet vid början, 
tnårkeliga fel kunna begås 3 lä otvifvelaktigt år 
det å andra fidan, at, om man undantager Fix- 
ftjernors betåckande af Månen , obfervationer 
pä Sol- formorkclfers flut vida ofvertråfia andra 
obfervationer i vifshet. Huru obfervationer pä 
Sol- formorkelfers början, (om de ej äro^ altfor 
riiycket felaktige) med formon kunna nyttjas, 
h>sr jag uti §. 14- vifat» 
IP'. §• 
