130 177 3* Ap^* ^^j* Jun. 
Formorkelferna blifvit dragen. Huru vida ob- 
fervationer 6fver Veneris eller Mercurii gäng 
genom Solen bora anfes for tjenligare medel, 
at determinera orters Longituder, ån Sol -for- 
morkelfer, år nu ej mitt åmne at underf6ka> 
dock bor jag i allmånhet erindra, at ofåkerhe- 
ten vid obferyationernc (i fynnerhet då frågan 
år om Veneris paflagc) år mycket ftorre ån vid 
Sol-formorkelfcr : en olåkerhet vid obfervacio- 
nerné, fom går til if ä 20 fec.^ gor åfven Lon- 
gitudcn for orten ^ dår obfervationen flcedt, pa 
lika mänga fecunder tvifvelaktig* I fall Plane- 
tens både ingång och utgång ur Solen blifvit 
obferverad, kommer man vål til ftorre vifshet> 
(i fynnerhet om felen for obfervationerjie up- 
håfva hvarandra) , dä man af bågges jåmforelfe 
ioker antingen tiden, når Planeten vai' 1 defs 
råtta Conjunftion med Solen, eller ock til fitt, 
minfta afftånd ifrån Solens medel - punél* Paral- 
lax-råkningarne åro hår ej mindre brydfamme 
ån for Månen : ovifsheten om Solens och Plane- 
tens diametrer åger famma verkan, fom vid Sol- 
formorkelfer, om icke åndä något ftorre, i an* 
leende dårtil, at Planeternes bilder åro fmä, i 
jåmforelfe med Solens: altlä fortjena> i detta af- 
feende, defla obfervationer framfor Sol-formor* 
kelfer rått lä litet något företräde^ fom det o- 
billigt vore, at pä denna grund förklara dem 
aldeles orjeniiga, at utfinna orters Longitude. 
Utan at af fordom vara intagen, lårcr vål in* 
gen kunna falla pa den tatikan, at Mån-formor- 
kclfér bora låttas for Sol-formorkclfer, vid un- 
derfokningar om orters Longitude* Lika orira- 
jxielifit vore, om någon påftode, det Hippar- 
CMI 
