i|4 1774* J^h ^^ö* ?^P^* 
vel-fpirltus gick ofv^r, och Hpet Ginnober fat^ 
té Cg i halfen ^ derpa folgde Mercurius yivu^^ 
Reliduupi forhoU äg fom i §• 37. (kj Med likaj 
iTiycket Mercurius fubl^dcftiller^d ^ hlef 8vunfte-j 
;ien icke férandrad. (c) Men itipd afven (å myc^, 
ket Mercurii^s dulcis förratt och fublirnerad^ 
gick förrt Mercurius fublim, porrof^ qpp i hal- 
fen, derefter folgde Mercurius dulcis. Eniedaq 
Meircurius dulcis innehåller lefvande och meci 
branbart forfedt QjMcl^filfverj rnpn frl^andp fyb- 
limat år fammanfätt af terr^ Mercurii och Salt- 
fyra la följer: at då något bt^nbHi*t wges ifrån 
Mercurius dulcis 5 måfte deraf upkomrna en fort 
Mercurius fubl. corrpC och dett^ brånbari| ta^, 
ger Brunftenen bart, 
i 
Med Glas -Jiujfer, 
42». Alt det forhållande, fom hittils ani?iårk? 
år orn Brunften, har jag förklarat ^f c}e i §. 14^ 
jinforde fyra allmänna egenfk^per j af farpma grun- 
der mafte ock alla phenompner med Glas-fluflcr 
uplyfas. En tårglos kl^r Glas-flufs blir altid 
mer eller mindre rod af Brunften, alt pfter myc- 
kenheten (§. 38. Céfl}'^ år åter uu(fen litet Al? 
kalifk, lå faller fårgen i Viol^^t {§. 58, (a). 
Det år bekant ^ at Aifenik, Gips och Tennr 
kalk 5 forftora roda fårgen i ^ådan^ Glas, och 
gora dem klara och färglofa- Hv^d Arfeniken 
beträffar, få år orfaken klar, af defs beftånds de- 
38* (i); ty i detta fallet forenar phlo- 
gifton Arfenici', med den i roda Glafet uplofta 
Brqnftenen, famt fqrtager fårgen, och Acidum 
Ärfenici cned Glafets Alkali ( §♦ 14. N:o 3X 
iiåryid måikcs: at fprfoket åfven lyckas i of- 
