Hemtamda fyrfotade djur, men deraf, - hålft äf 
den fenare, kan ock kokas falt, pä det låttet^ 
at Saltgrälet lågges i en Gryta, hvaruti tvä de- 
lar kokhett vatten fläs emot en del af Gråfet i 
fedan ofverholjes Grytan med en tjock dtik. Da 
fakan blifvit utdragen, filas Vattnet genom et 
tatt klåde, och kokas lä länge, til defs det bör- 
jar blifva tjockt; hålles fedan uti ét annat kåril 
och iättes uti et kalt rum at fvalna: grenigä 
qvifhtr nedlåttas håruti, pä hvilkä Saltet uti Cry- 
ftaller anfkjuter. Det kan ock for Bofkapen bru- 
kas oanlkutet, dock val hopkokadt* 
Epilobium ängujlifolium (Rämjolksgrås). Defs 
fro-dun, fom blifva mogne kärt efter Kornet ? 
kunna tjena til ftoppning uti dynor, Sängtåc-r 
ken, m. ra* Deraf kan äfven fpinhas garn til 
Ljus-vekar> Vantar och mera fädant. Skidor- 
na boi*a afpläckas forr ande fpricka fonder^ ocli 
fakta torkas, dä man, utan färdeles moda, med 
é.n läng näl, kan utftrykä alt fro - dunet. A t 
fkilja fröna derifrän, torkar man det val i en 
ugn, hvarefter det infvepes i et klåde, piOca.^ 
med en flat kapp, och val flrakas. Sitta anda 
nägrä frop qvar; lä foffvinna de lindér handre- 
i^andet; Utur defs fron kan jämväl präflas litet 
olja, pä famma lått, fom utur mänga ahdra fron; 
Vuccinium fnyrtlllus (Bläbår ellei* Svalon). Des- 
fa bär lätta en vacket bjä fårg pä Linne ocli 
Ullgarn^ fom fitter länge uti^ och. ej andras af 
Alcali. Bläbären famlas til detta bruk ^ d|. Smul- 
tronen åro i aftagande, och fonderkroiKis med 
eri trå-ftot: til en kanna bår tages nägot mer 
ån en kanna vatten. De gifv^ lika god färg 
bädc 
