177 1* Jan. Febr. Mart. 
ftorre randaktig uphogning. Backe^ en mer el- 
ler mindre ftor, men langaktig uphogning. 
Med Li eller Brink forftås backens flutt- 
ning. En i längden vidare fig ftråckande min- 
dre uphogning, eller en rad af Kullar, nam- 
nes for As. Liknelfen lårer vara tagen af 6f- 
verfta flocken Kropäfen eller Ryggäfen på et hus> 
eller denna af den förra. - 
De imellan uphogningarne varande fmalate 
nedfånkningar, nåmnas for Dalar eller Ddlder. 
En vidloftigare Traft, utan fårdeles uphog- 
ningar, kallas plan eller flått Land, flackt fålt % Släp* 
ten &C. 
En flor uphogning kallas Berg. Bergs- 
traét eller bergfullt Land år en famhng af flere 
nåra intil hvarandra belågne Berg, fom på Ty- 
flea kallas Gebiirge. Äro Bergen belågne i en 
långre rad* nämner man det for Bergs-rygg. 
Fjäll kallas de horder, |fom ftiga få högt up i 
luften , at ffcog derpa ej våxer. Denne flulnad 
imellan Berg och Fjäll brukas af Herr Lands* 
hofdingen och Commendeuren Baron Til as, 
uti Talet om Sveriges Mineral Hiftoria, pag. 
Den gifver et tydeligt begrep om orden, 
och grundar fig på det allmänna talefåttet i de 
orter, dar både Fjåll och Berg finnas. 
Fjdlt-ft6tar> kallas hogder af mindre omkrets , 
belågne på fjelfva Fjällen, Fjäll-valar eller Häg- 
nar äro mindre Fjåll*hogder> fom dårjåmte ti 
namn antingen af de ftorre nårbelågne Fjällen, 
eller af Sjöar, eller af förbiflytande Åar, Tdn- 
ge kallas en på någon fida ifrån Fjåltet fig ut- 
skjutande Fjåll-hogd. Skaft kallas en, ifrån ec 
A t ftorre 
