4 177 u Jan. Febr. Mart. 
florre Fjåll ut (tjutande låg re och lång-fluttan* 
de Fjåll-hogd*^ Lapparne nåmna det for Njåm* 
Skär heter en imal dåld, eller likfom cn 
råiina, fom begynnes up i Fjället, och hvarifrän 
en Back eller A begynner at rinna> Uti de 
högre Fjällen hinner Snon uti et fådant djupt 
Skar, i fynnerhe.t på fidan från Solen $ aldrig 
om Sommaren at fmåltas -altfamman. Grubba he- 
ter en fådan Dåld eller Skar i Fjället, dår a in- 
loppet år få fritt, at Dålden eller Gropen blir 
torr om Sommaren. 
Hammare kallas ert klippa eller Fjåll-ftot, 
fom år nog tvärbrant. 
Af Lapparne kallas Fjåll- hogdcr Vari ellef 
Väray h varmed de ock nåmna Berg. tjock i Kjak 
eller Jak^ kalla de et fpitfigt högt Fjäll. Q/Vi 
år hufvudet eller det hogfta på Fjället. Parafch 
år et litet eller lågt Fjåll eller berg. Motka, 
Modkä , Mocka eller Mörka år et Eed eller Land' 
imellan två vatten. Jaure eller Jdrvi år et Kårn 
eller ö en Infjo. Jock eller Jöcki år en Båck cl* 
ler A* Kofki en Fors. Bunderi nåmdes de ho* 
ga Fjållen i Torne Lappmark. Ordet torde 
vara Finfkt,eftei fc det ej bruktes i de Södra Lapp fa 
marker. 
Fjdll-tygg kallas en rad ellet lång (Mckriing 
af Fjåll, efter eller nåra intil h varandra. 
Scandinavia , fom innefattar Sverige och 
Nörrige, år omgifven på Våftra och Norra li~ 
dorne af Våfterhafvet och Norrfjon, på Södra 
och öftra fidorne af Öfterfjon* och fom bred- 
den år emot längden nog liten* få blir ock hog- 
den, hvarifrän vatnen flyta åt bagge Hafven, 
fig ftråckande nog i längden, och får akfä namn 
af 
v. 
