i7?i. Jan. Febr, Mait. 6$ 
netens vcrticaler anfes vara med h varandra pa- 
rallela* i hvilket fall den fokta Parallax-verkan T 
fom må kall as v r flår at uträknas efter Fomu- 
len v — + P — py ' (A). Hvad teknen an- 
Sin c 
gar, få bor vid Immerfion + nyttjas, då r y 
po gr. , och om r ^ po gr. , bor — gålla: 
men vid Emerfionen galler + y då r pogr.j 
och — , då r po gr. 
Cor, Då r = po gr. , blir Parallax verkan 
ingen. 
§ # 5. Men når Solens hogd under obfer- 
vationen varit ftorre,'ån at nämnde verticaler kun-" 
na antagas vara parallelaj då bor rakningen på 
följande fått anftållas : nämligen, man fåtter Sin 
c rr Sin r Cos & * . 4m* 1 , x • 
V- i och * = g 4-c+ P@gr.faJ,- 
Cos # - rr*n 
famt y ~ r + r Hk 90 5 uti hvilka bagge For- 
xnuler de ofre teknen nyttjas, få ofta Planetens: 
fynliga våg faller i mel lan Solens parallel och: 
obfeivations ortens zenithj i annat fall galla de. 
nedre teknen. Sått åfven tt m P- Sin y ro e 
*~ J a ar- 
bin x "> 
hålles Parallax-verkan medclft v'— j+P — sr Cos g, 
Sin ? 
(BJi angående teknen, galler hår det famnia» 
fom om Formulen (A) y uti foregående § år 
anförd t. 
(*) Uti denna Formel bår får ( antagas des complé- 
ment til i8q gr.> få ofta r ^ 90 gr. 
