i77i- Apr. Maj* Jun. 13^ 
de , ät han ftulle fjelf uptåcka mifstagen* men 
fom H. D' Alembbrt å ny o uprepat famma 
inkaft uti Femte Tornen af 0/>#/r. AfitfÅ. och 
pag. 472, låtit mårka någon fortrytelfe, at en 
annan Auclor uptagit for godt det , fom uti 
Tam. HL Opufc. M* blifvit ogiliadt och i H. 
D' Alemberts tycke tilråckeligen vederlagd t j 
fä har jag foretagit detta åmne, och hoplam» 
lat mina tankar derotver, til at här frambära dem, 
§. i. Låt en Ljus-ftralé AB, Tab. V. fig. 
I. räka ufra ytan af et Prisma uti 5, och lät 
famma Prisma blifva fkuret vinkelrätt emot ofra 
ytan utaf et plan, fom gar igenom JB ^ fä at 
BFC foreftåller denna Se&iön: då måfte Ljus- 
ftrålen, efter fin brytning uti J?, gå uti en råt 
linea B C, fom år uti planet BFC) och likaledes 
år CD, fom foreftåller Ljus-ftrålen efter fl tt 
Utbrytande vid D, uti planet BFC y cm det {kä- 
rande planet år Normalt emot Prismets nedra 
yta, hvilket hår måfte antagas, och altid inträf- 
far , når Prismer åro rått conftruerade. Om 
Sektionen BFC år vinkelrätt emot Prismets kant 
få kallas Vinkelen BFC Prismets Brytnings* 
uinkeL Når Prismer ftola nyttjas uti forfok % 
plågar man noga afmäta deras Brytnings- vin- 
klar, och fedan Hålla prismerna , emot de anfal- 
lande Ljus-ftrålar, pä det fått, at Brytnings* 
planerne ABF åro vinkelfåte mot Prismernes 
kanter j härigenom år lått, ledan Anfalls-vinke- 
len år gifven på ena fidan, til at veta Strålen* 
Anfalls-vinkel på Prismets andra yta eller lldaj 
ty om acc, b& åro vinkél-råte uti B ocfy C, fä 
år É<Sb$ZuBG<¥BFG. 
