1 50 i?7u Apr. Maj. Juni 
T g : gm> hvilkct år ganfka orimligt, emedan 
Tö ar (torre ån Tg, och Ml mindre ån gm - t der» 
fore kan en fädan Suppofition icke paffa (ig 
med Figuren 5 och bor dello mindre tilläggas 
Conftru&ionens Auétor. 
§• 9. Frågan år icke Jnår fornåmligaft : om 
Newtons nya Refractions-lag har rum uti Na- 
turen ? Utan det< underfokes om den famma 
har rum uti Newtons Forfok under de upgifna 
omitandigbeter ? Detta nekar Herr K Ll N GEN* 
Stjerna, men anmärker, at ju mindre Frismets 
Brytnings-vinkel G Hl år, och foljakteligen , ju 
närmare // faller til M uti Fig. z , fCoroll* 6. 
§. 4.) ju mera nalkas proportionen GM: IM til 
likhet med gm: im. Herr D' Alembert in- 
vänder häremot* at Herr Klingenstjerna fam- 
manblandar tvä båndelfer, forri val bora (kil jas: , 
den ena 5 når R fkiijer (ig gan(ka litet ifrån i, 
och den andra, da Anfalls- vinkelen år liten. Jag 
tycker mig hår märka, at det undfallit Herr 
D' Alembert, igenom utdragets karthet » hu~ 
ru, när Prismatifka Brytnings-vinkden formin- 
fkas, puncten H fk all ralla nåra vid Af, faft ån 
R c\\ct r mera (kiljas ifrån t. Ty på detta fått 
{kall man erhålla, at den utbrytande (trålen år 
parallel med den anfallande, når vinkelen GHI 
ar liten. Således om uti Fig 1 Brytnings-vin-, 
kelen BFC forfvinner, eller FC år parallel med 
Jfi, fä faller punéfcen H på 3/, och den anfal- 
lande (trålen AB bor vara normal emot FB , om 
den utgående CD fkal varda parallel med AB. 
Haraf följer, at proportionerne GM: IM och 
gm: im kunna nalkas til likhet, icke allenaft 
dä punden / eller G nalkas til JfcT, utan ock då 
vinke* 
> 
