177 1* Jul. Ang. Sept. 183 
lagais-fjållen åro med Is och Sno ftåndigt be- 
tåckte : nåftan famma hogd varar måft ofver 
Schangli, Kaderojvi, ftora Reuri och Wojdas- 
vari. Vid Wuokjatfa lag ånnu er Kårn med Is 
alt ofver, vid var dårvaro i flutet af Augufti 
månad 1763. Men vid veflra andan af Torne- 
Tråfk lårer Fjåll-ryggen vara något lägre , e- 
medan fkog af Björk fans fä val vid Strander- 
ne af famma Tråfk, fom förbi Poino-Tråfken 
och hela Audjedalen igenom t alt neder til We^ 
iterhafvet. Han höjer fig dock ftraxt på nor- 
ra fidan af Torne-Tråfk alt til W uofkon-mod- 
ka, dår den år något lågre, åfven få vid Koi- 
tajaure och Kockin-roodka, hvarifrän med nå- 
gorlunda beqvåmlighet kan faras ned til We- 
fterhafvet : likaledes förbi Marfelkvara til E- 
nontåkis. . Defs i mellan år Fjåll-ryggen ibland 
högre , ibland lågre. 
Wefterhafvets fjordar gå på fomliga Hål- 
len nog nåra in til fjelfva Fjåll-ryggen 5 fåforn 
ifrån Tjorro-fjåll icke ikal vara långt ned til 
Tyff-f jorden, eller den i gamla Handlingar be- 
kante Titis-fjord. Ifrån Kader-Ojvi år ej fyl- 
left en mil til Hafs-fjorden, vatnet fyntes ock 
til Fjället > men tid och lågenhet feltes ofs at 
få råtta diftaneen. Däremot år på Svenfka fi- 
dan Öfterfjon längre ifrån, och landet mera lång- 
fluttande. 
Lapparne indela Fjällen i Stenf jåll , Grås- 
fjåll, Måsl-fjåll och Isfjåll 5 fjelfva orden gifva 
vid handen befkaffenheten och indelningens 
grund* Skoglofa åro de, dock finnes pä fom- 
liga den krypande Fjåll-bjorken eller Fjållra- 
pan (Bctuk turna)* Dår fkog finnas i Dalarne i- 
f mel- 
