1768. A pr. Maj. Jun. uy 
Ele&ricitet, fom Stenens åtvånda fida hyfcr> 
likfom intet glas vore dar. 
4) Af kattas Stenen däremot y finnes Glafe* 
ftraxt contrmrt på bada fidor. Til ex, flora Ste- 
nens flata fida år nu under afkylningen Negativs 
men lemnar Glafet Pojitivt. 
f) Vårmes Glafet, och Stenen pälåg|es kall, 
blifver fidan af Stenen Pofitxv) men Glafet år 
på båda fidor Negativt. 
6* Vidrores Stenens öfra fida då den ligger 
på Glafet, år Stenen uptagen öfveralt likartig t 
men Glafet, fom förut, C&ntrmrt emot nedvän- 
da fidan. Defs kraft tyckes dock därigenorji 
biifva an ! enl igen ftar.kare. 
7) Kuilriga fidan af Stenen gör all ting om- 
våndt, fatt pä lika fått. Men utfiagen biifva 
ej få tydclige, efter Glafet vidrores uti få fl 
puncier. Sakens riktighet kan dock påliteli* 
gen inhämtas genom Gula Tourmalänen N:ö 
3, hviikens flata fida fvarar emot* den ftoras 
kuilriga. 
41, Metaller och Glas förhålla fig fak^ 
des olika, når de af Tourmalin eleäriceras. Me* 
tallen får ingen, da Glafet antager kraften utan 
vidrörande. Vidrores Stenen åter, få åf håller 
Metallen ttridig art, emot hvad Glafet. undfår. 
Imedlertid kunna verkningarne ganfica val for* 
enas, om man påminner fig, \) At Metaller 
altid eleébriceras ofvefalt på en gång> men Gla* 
fet kan. f-ä Ele&ncitet på et ttålle allena, t) 
jit Metaller behofva mindre Ele&rifict åmnc , ån 
Glafet, för at tå Eleétnfk atmofpher. Uti det 
förra behofs foga mera, ån atdet naturliga för* 
H 1 rl« 
