302, 176%. Od. Nov. Dc3- 
andre Länder år den båfta drif-fjådren til flit 
och idoghet, fädt en inrotad vana, at ej gripa 
{ig ftarkare an med arbetet, ån defs beqvåmlig- 
het medgifver. Men denna tröghet hos de 
Svenfka Arbetarne, fom nyttjas vid Skepps- 
byggerierne, fynes tillika för en ftor del hår- 
leda (ig ifrån (jelfva fåttet , at drifva arbetet vid 
de Svenfke Skepps-varfveiv 
Då någon i Sverige vil låta bygga fig et 
Skepp på något af Skepps-varfven vid Stock- 
holm, verkftålles det for dens eller deras rak- 
ning, fom aga del i Skepps- varfvet, af någon 
vifs Byggmåftare, fom njuter årlig lon af Skepps- 
varfvets ågare. Denne Byggmåftare gor ritning 
pä Skeppet, gifver forflag på nödige Materia- 
lier, fom af Skepps- varfvets Idkare inköpas och 
hällas i forråd v tnftåller arbetet, famt har in- 
leende ofver ArbetaYne. Ju fkyndefammare 
Skeppet kan göras tårdigt, och ju mera befpa- 
ring uti Dagsverken och Materiajier brukas, 
delf ftorre blifver val deras vinft, fom åro En- 
trepreneurer for Skepps-varfvet. MenSkepps- 
Byggmåftaren har lika ftor lon, antingen Skep- 
pet kommer at kofta något mera eller mindre. 
Deremot dä i de flåfte andre Länder, fåfom Hol- 
Jand, Engeland, Frankrike, Tofcana m. fl. frå- 
gan år om Skepps - byggnad for enfkilte perfo- 
ners behof, fker det laledes, at man vånder fig 
til någon Byggmåftare, fom fjelf for egen rak- 
ning idkar "Skepps -byggeri, hvaribland många 
gifvas, fom ofta ej tiafva annan ågendom eller 
formogenhet, än deras kunftap och i,nfigt uti 
Skepps -byggeriet. En fädan Byggmåftare, få 
fnarr 
å 
