p4 i?^- 0&. Nov. Decl 
fädane val anfeddc eller formogtic Mån, fom, pä 
den ort de viftades, kunde göra Sveriges Han- 
del och Sjöfart alt nödigt biträde. Men er- 
farenheten fynes ej medgifva, at Sverige i den- 
na delen får berömma fig af nog jämlikhet med 
de flåftc af defs medtåflare i Frakt-farten. Defs* 
utom fom de Franfkc, Ragufeerne och Livorne- 
iarnc, dä de landa deras Skepp for frakter uti 
Mecfeilåndfke Sjön och Levanten, fegla, fa til 
fågandes, uti eget farvatten, och hafva at gö- 
ra med folk-flag, hvilkas fpräk och handels- 
fått de, fåfom boende i granikapet, aga tilfål- 
lc at kanna, fa år deras vedertagne bruk, at 
lata Skeppen, då , ej något båttre och f åk rare- 
fyflelfåttande gifves, foretaga refor på fpccula- 
tion, eller for egen rakning Jafta Varor pä vinft 
och forluft, fa mycket lättare at verkftålla, fom 
Skepps-Capitainerne oftaft Ijelfve helt och hål- 
let, eller til ftörfta delen, aga de Skepp, fom 
de fora. Hvarforutan deffe fiftnåmnde Nationers 
Skepp jåmvål finna i Levanten och vifTe af 
de Medellåndfke orterne ftorre lätthet, ån de 
Svenfkc och flcre andre, at blifva befraktade, 
dermedelft, at de merendels fora med fig om 
bord någon penninge - fond , hvilken , emot ci\ 
få kallad Cambio maritimo, utlånas til Befrak- 
taren , for at defs lättare, om han få äftundar, 
kunna fullborda laddningen, i hvilken händelfe 
fjclfva varan fvarar for den utlänte fumman. 
Sedan nu af föregående athandling tåmmeli- 
gen nåra lårcr kunna fkonjas, i hvilka delar Sve- 
rige uti defs Sjo-fart for Utlåndfbe frakter har 
fordel eller undervigt, i jåmforelfe mot defs 
med- 
