84 177 5^ Jan, Febr, Mart, 
Degel bringa Zinken ut^ ©ch det har åndteli- 
gen, efter nägra forfok , lyckats: det kommer 
fornåmligaft an derpa, at luteringen, fom fam- 
manfogar bagge Deglarne, häller fig val tåtj 
ty annars brinner Zinken up vid minfta luft. 
Men härvid har jag funnit Zinken vara iä jårn- 
haltig, at den ganfka itarkt dragés af Magne- 
ten, hvilket ej hände efter ofvannåmnde deftilla- 
tioner. Järn- halten gjorde den åfven fkorare , 
ty den braft fnart under hammai^en, i ftållet at 
den deflillerade lät utfmida fig tunnare ån tum, 
och dervid endaft braft liter fonder i kanten. 
II* Den deftillerade folverades uti aqua 
regis med mycken häftighet och hetta : folutio- 
nen blef helt klar, och lemnade intet hvitt pras- 
cipitat, fom af Bly -halt plågar hända; några 
droppar gul folution röjde ingen Tennrhalt. 
Spiritus falis ammoniaci. Oxe-blod och Gall- 
åple-infufion ändrade aldeles intet färgen. Uti 
Degel fmåit med Svafvel, atbrinner detta fift- 
nämnde helt rent, utan at lemna någon flagg. 
§. 12. Af defTa forfok inhämtas, at denna 
Zink var uti det rpnafte tilftänd denna metall 
någonfin kan vara. Af Ijelfva malmen , kunde 
ingen annan metall, ån järn, gä in uti Zinken, 
ty den innehåller ej annat ån defTa bagge me- 
taller. I China tilverkas Zink i ftort, af defs 
malmer, och vid Eriftol uti Engeland var for 
någon tid fedan en dylik inrättning. På fift- 
nämnde ftälle fkedde det medelft deftillation per 
defcenfum , och fades vara inrättadt pä Chinefi- 
fka fåttet. Om lä är, mäfte den Zink, fom af 
denna malm utbringas, altid vara något jårn-hal* 
